Norges Bank, Oslo 2020

Hovedkontoret: Bankplassen 2

Postadresse: Postboks 1179 Sentrum, 0107 Oslo

Telefon: 22 31 60 00

Telefaks: 22 41 31 05

Reg.nr.: 0629/7

E-post: central.bank@norges-bank.no

Internett: http://www.norges-bank.no

Sentralbanksjef: Øystein Olsen

Visesentralbanksjef: Ida Wolden Bache

Layout og trykk: 07 Media AS

Teksten er sett med 9 pkt. Azo Sans og trykt i offset på Galerie Art Matt – 130 g papir.

Omslag er trykt på Galerie Art Matt – 300 g papir.

Foto: Nils Stian Aasheim, Esten Borgos og egne selfier av medarbeiderne

Norges Banks historie

1 Sentralbanksjefens forord

Et usedvanlig år

1. januar 2020 trådte en ny sentralbanklov i kraft. Med den kom en ny styringsstruktur, med et hovedstyre og en fagkomité for pengepolitikk og finansiell stabilitet. Ved inngangen til 2020 var det mange, både internt og eksternt, som skulle bli kjent med nye roller og oppgaver.

De nye styrende organene skulle få en brå start. 12. mars ble Norge stengt ned, og de økonomiske utsiktene ble dramatisk endret. Komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet ble hasteinnkalt, og vedtok en rekke tiltak for å roe finansmarkedene og motvirke nedgangen i økonomien. Styringsrenten ble satt ned – etter hvert til null, den motsykliske kapitalbufferen i bankene ble redusert, Norges Bank annonserte støttekjøp av kroner for å stabilisere valutamarkedet, og bankene ble tilbudt ekstraordinære F-lån i kroner og dollar.

Parallelt med det økonomiske jordskjelvet som traff oss, gjennomførte hovedstyret en viktig ansettelse. Yngve Slyngstad hadde høsten 2019 annonsert sin avgang etter 12 år som leder av kapitalforvaltningen i Norges Bank. Etter en grundig ansettelsesprosess kunne styret i mars presentere hans etterfølger, Nicolai Tangen. En revidert arbeidsavtale ble undertegnet i august og Nicolai Tangen tiltrådte som planlagt 1. september.

Kapitalforvaltningen har vært gjennom et år med svært krevende markedsforhold. Børsfallet våren 2020 er blant de kraftigste verden har sett. Medarbeiderne i Norges Bank Investment Management måtte ta store beslutninger raskt i en situasjon der de fleste satt på hjemmekontor. I perioder har enkelte av utekontorene vært helt nedstengt. Likevel kan vi konstatere at Statens pensjonsfond utland har greid å levere resultater helt i toppklasse. Det vitner om en fleksibilitet og en arbeidsinnsats det står stor respekt av.

Også sentralbankvirksomheten har fått testet sin kriseberedskap. Nye markedstiltak har blitt implementert på svært kort tid, og bidratt vesentlig til at banker og finansmarkeder har fungert godt gjennom hele krisen. Bankens dyktige medarbeidere har lagt ned en formidabel arbeidsinnsats fra hjemmekontorene med å oppdatere analyser og anslag etter hvert som smittesituasjonen og utsiktene for økonomien har endret seg, og fulgt nøye med på forhold som kan utgjøre en trussel mot stabiliteten i det finansielle systemet.

Pandemien satte strenge krav til måten vi organiserte arbeidet vårt på. Operasjoner og analysearbeid ble gjennomført fra hjemmekontor i samarbeid med nøkkelpersoner som har vært på jobb på Bankplassen. Andre har rengjort og sørget for at forholdene har ligget til rette for godt smittevern på kontoret. Tekniske løsninger for sikre digitale møteplasser ble bygget ut i rekordfart, for at vi har kunnet utføre våre samfunnskritiske funksjoner også i den unntakstilstanden vi fortsatt befinner oss i. En imponerende innsats er lagt ned av alle bankens medarbeidere. Det samsvarer med den dugnadsånden som har preget myndigheter, virksomheter og en tålmodig befolkning gjennom et usedvanlig år. Nå burde vi kunne unne oss en koronavennlig klapp på skulderen for det som er oppnådd i 2020, og så rette blikket framover mot et 2021 der massevaksinasjon forhåpentlig vil gjøre at vi etter hvert kan leve mer normalt igjen.

Øystein Olsen, Sentralbanksjef

2 Introduksjon til Norges Bank og hovedtall

Dette er Norges Bank

Norges Bank er landets sentralbank.

Stiftelsen av Norges Bank i 1816 var en viktig del av nasjonsbyggingen etter at unionen med Danmark var oppløst. Stortinget ga sentralbanken to hovedoppgaver: Utgi en egen norsk valuta, spesidaleren, og yte lån til bedrifter og privatpersoner.

I våre dager driver ikke Norges Bank lenger med utlån til folket. Til gjengjeld har banken fått en rekke andre oppgaver som den utfører på vegne av fellesskapet. Norges Bank har utøvende og rådgivende oppgaver i pengepolitikken, forvalter landets valutareserver og Statens pensjonsfond utland, og skal bidra til effektive og robuste betalingssystemer og finansmarkeder. I tillegg har sentralbanken enerett på å utstede norske sedler og mynter, slik den alltid har hatt.

Banken fastsetter styringsrenten normalt åtte ganger i året. Den operative gjennomføringen av pengepolitikken skal rettes inn mot lav og stabil inflasjon med en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2,0 prosent. Som en del av bankens arbeid med å bidra til stabilitet i det finansielle systemet, har Norges Bank fått i oppdrag å lage et beslutningsgrunnlag og gi Finansdepartementet råd om nivået på den motsykliske kapitalbufferen som bankene er pålagt å holde.

Norges Bank forvalter Statens pensjonsfond utland med sikte på å oppnå høyest mulig avkastning etter kostnader innenfor de rammer som gjelder for forvaltningen.

Vårt samfunnsoppdrag

Norges Bank skal fremme økonomisk stabilitet og forvalte store verdier på vegne av fellesskapet.

Banken utøver pengepolitikken, overvåker stabiliteten i det finansielle systemet og bidrar til robuste og effektive betalingssystemer og finansmarkeder.

Norges Bank forvalter egne valutareserver, og Statens pensjonsfond utland på vegne av staten.

Sentralbanksjef Øystein Olsen, direktør for Finansiell stabilitet Torbjørn Hægeland og direktør for Pengepolitik avdeling Ole Christian Bech-Moen presenterer Pengepolitisk rapport.

Vår visjon og våre verdier

Norges Bank skal være en åpen og veldrevet sentralbank. Vi skal være blant de ledende sentralbankene i fornyelsen av pengepolitikken og i moderniseringen av betalingssystemet. Vi skal ivareta og utvikle finansielle verdier for fremtidige generasjoner. Åpen og aktiv kommunikasjon skal bidra til forståelse for bankens rolle og utøvelsen av bankens oppgaver.

Bankens grunnverdier er lagånd, integritet, nyskaping og kvalitet. Vi skal ha en kostnadseffektiv og forsvarlig ressursbruk, og legge til rette for gode arbeidsforhold, ansvarlig eierskap og miljøhensyn i virksomheten.

Sentralbanksjef Øystein Olsen og visesentralbanksjef Ida Wolden Bache leder digitalt allmøte i Norges Bank.

Viktige hendelser i 2020

• 1. januar trådte en ny sentralbanklov i kraft med en noe endret styringsstruktur og opprettelse av en komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet.

• Norges Bank reduserte styringsrenten fra 1,5 til 0 prosent i løpet av våren.

• Norges Bank ga råd til Finansdepartementet om å redusere nivået på den motsykliske kapitalbufferen i bankene fra 2,5 til 1 prosent. Finansdepartementet fulgte rådet.

• 26. mars presenterte hovedstyret Nicolai Tangen som ny daglig leder for Norges Bank Investment Management.

• Ved utgangen av 2020 var markedsverdien til Statens pensjonsfond utland 10 914 milliarder kroner og avkastningen i 2020 tilsvarte 1 070 milliarder kroner.

• Norges Bank tilbød ekstraordinær likviditet til bankene både i norske kroner og amerikanske dollar. På det meste var det utestående ekstraordinære lån på i underkant av 250 milliarder kroner.

• Etter at kronen nådde rekordsvake nivåer mot en rekke valutaer i mars, kjøpte Norges Bank kroner for å bidra til et velfungerende marked for norske kroner.

• 1. april sluttet visesentralbanksjef Egil Matsen og visesentralbanksjef Jon Nicolaisen overtok hans oppgaver knyttet til forvaltningen av Statens pensjonsfond utland. Samtidig tiltrådte Ida Wolden Bache som ny visesentralbanksjef med særskilt ansvar for sentralbankvirksomheten. Jon Nicolaisen søkte avskjed 4. desember.

Sentralbanksjef Øystein Olsen og CEO for NBIM Nicolai Tangen holder pressekonferanse.

Nøkkeltall

Norges Banks styringsrente ble redusert til 0 % i 2020

Årsveksten i konsumprisindeksen (KPI) var 1,3 % i 2020

Motsyklisk kapitalbufferkrav er 1 % fra utgangen av 2020

Markedsverdien av valutareservene var 596 mrd. kroner ved utgangen av 2020

I Norges Banks oppgjørssystem ble det i gjennomsnitt gjort opp betalinger for 421 mrd. kroner hver dag i 2020

Markedsverdien til Statens pensjonsfond utland var 10 914 mrd. kroner ved utgangen av 2020

Økning i Statens pensjonsfond utland var 826 mrd. kroner i 2020

Norges Banks samlede totalresultat var 29 mrd. kroner i 2020

Overføring til statskassen 15 mrd. kroner i 2020

Norges Bank har 925 fast ansatte fordelt på 35 nasjonaliteter

tabell 1 Nøkkeltall de siste fem årene

2016

2017

2018

2019

2020

Styringsrente. Prosent

0,5

0,5

0,75

1,5

0

KPI. Prosent1

3,6

1,8

2,7

2,2

1,3

Motsyklisk kapitalbuffer. Prosent

1,5

2,0

2,0

2,5

1

Markedsverdi av SPU. Mrd. kr.

7510

8488

8256

10 088

10 914

Økning SPU. Mrd. kr.

35

978

-233

1 832

826

Markedsverdi av valutareservene. Mrd. kr.

480

512

512

246

596

Totalresultat. Mrd. kr.

-3

28

16

44

29

Overføring til statskassen

18

14

15

20

15

Gjennomsnittlig omsetning per dag i Norges Banks oppgjørssystem. Mrd. kr.

221

236

248

259

421

Antall ansatte

923

922

953

940

925

1 Prosentvis endring fra foregående år.

Organisasjonen

De øverste organene i Norges Bank er hovedstyret, komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet og representantskapet. Sentralbanksjefen er leder av hovedstyret og komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet.

Sentralbankvirksomheten (SBV) har ansvaret for utøvelse av pengepolitikken, finansiell stabilitet, markedsoperasjoner og forvaltning av valutareservene. SBV ledes av sentralbanksjefen, som ansettes av Kongen i statsråd. SBV består av tre avdelinger: Pengepolitikk, Finansiell stabilitet og Markeder og IKT. I avdelingen for Pengepolitikk ligger en egen forskningsavdeling som forsker på temaer knyttet til hele SBVs virksomhet og en internasjonal avdeling.

Norges Bank Investment Management (NBIM) har ansvar for å forvalte Statens pensjonsfond utland (SPU). NBIM ledes av en daglig leder som ansettes av hovedstyret. Fra 2020 er denne ansettelsen på åremål med fem år i maksimalt to perioder. NBIM består av avdelingene Teknologi, Drift, Eierskap og etterlevelse, Markedsstrategi, Aksjeinvesteringer, Eiendom- og infrastrukturinvesteringer, Risikostyring og Stab.

Statens pensjonsfond utland er investert over hele verden og NBIM er en internasjonal organisasjon med ansatte fra 33 land. NBIM har kontorer i Oslo, London, New York, Shanghai, Singapore og datterselskap i Tokyo, Paris og Luxemburg.

I tråd med nytt mandat har Norges Bank endret organisering på slutten av 2019. For å støtte sentralbankvirksomheten og NBIM er det etablert et fellesområde – Norges Bank Administrasjon (NBA). NBA samler støttefunksjoner som HR, kommunikasjon, økonomistyring og regnskap, innkjøp, eiendom, juridisk kompetanse, arkiv og sikkerhet. NBA skal utnytte samlet kompetanse, bidra til kostnadseffektive løsninger og understøtte at banken er én virksomhet. NBAs direktør rapporterer til sentralbanksjefen.

Etterlevelse og kontroll (GRC) er sentralbanksjefens kontrollorgan, Internrevisjonen er hovedstyrets kontrollorgan og Tilsynssekretariatet er representantskapets sekretariat.

Sentralbankledelsen har i tillegg en stab som er sekretariat for hovedstyret og komiteen for pengepoltikk og finansiell stabilitet, skriver taler og gir faglig og administrativ støtte til sentralbankledelsen.

Ledersamling i Norges Bank. Foredragsholder er HR-direktør Ada Magnæs Aass.

Tilstede, fra venstre mot høyre: direktør for Finansiell stabilitet Torbjørn Hægeland, direktør for Markeder og IKT Olav Bø, direktør for Pengepolitikk Ole Christian Bech-Moen, CEO for NBIM Nicolai Tangen, direktør for Norges Bank Administrasjon Jane Kristin Aamodt Haugland og sentralbanksjef Øystein Olsen. Øvrige ledere deltok via videolink.

3 Norges Banks kjerneoppgaver

Krisetiltak våren 2020

Koronakrisen kom brått på og fikk store konsekvenser for norsk og internasjonal økonomi. Norges Bank kom med kraftige tiltak. Styringsrenten ble etter hvert satt til null, Norges Bank tilbød ekstraordinære lån til bankene, ga råd om reduksjon av motsyklisk kapitalbuffer og intervenerte i kronemarkedet. Under er en tidskronologisk beskrivelse av våre tiltak våren 2020.

12. mars

• På et ekstraordinært møte 12. mars besluttet Norges Banks komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet enstemmig å redusere styringsrenten med 0,5 prosentenheter til 1,0 prosent. Det var betydelig usikkerhet om varigheten og konsekvensene av virusutbruddet, og det var en risiko for et markert tilbakeslag i økonomien. Komiteen fulgte utviklingen og var forberedt på å sette renten ytterligere ned.

• For å sikre at styringsrenten fikk gjennomslag til pengemarkedsrentene tilbød Norges Bank 12. mars ekstraordinære tremåneders F-lån til bankene.

13. mars

• Finansdepartementet besluttet 13. mars, etter råd fra Norges Bank, å redusere kravet til motsyklisk kapitalbuffer i bankene fra 2,5 til 1 prosent med umiddelbar virkning. Formålet var å motvirke at en strammere utlånspraksis i bankene forsterker en nedgang i norsk økonomi.

18. mars

• Norges Bank annonserte lettelser i kravene til sikkerhet for lån i Norges Bank for å sikre at bankene hadde tilstrekkelig låneadgang. Lettelsene innebar blant annet at bankene kunne stille hele utestående av en boliglånsobligasjon fra eget konsern som sikkerhet for lån.

19. mars

• På et ekstraordinært møte 19. mars besluttet Norges Banks komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet enstemmig å redusere styringsrenten med 0,75 prosentenheter til 0,25 prosent. Etter at Norges Bank satte ned styringsrenten uken før, hadde situasjonen i norsk økonomi forverret seg ytterligere. Uroen i finansmarkedene hadde tiltatt, og høyere påslag i kreditt- og pengemarkedet gjorde det dyrere for norske foretak å finansiere seg. Kronekursen hadde svekket seg kraftig.

• Norges Banks tilbud av ekstraordinære lån ble utvidet med løpetider fra en uke og opp til tolv måneder. Lånene ble gitt med full tildeling, og prisen varierte fra styringsrenten til styringsrenten pluss 30 basispunkter.

• Den amerikanske sentralbanken Federal Reserve annonserte at de etablerte midlertidige likviditetsordninger i dollar med flere sentralbanker, herunder Norges Bank. Gjennom ordningen tilbød Norges Bank i flere runder lån av amerikanske dollar til bankene med tre måneders løpetid.

• Den 19. mars nådde kronen rekordsvake nivåer mot en rekke valutaer. På dette tidspunktet var usikkerheten i kronemarkedet særlig stor, og begrenset likviditet bidro til å forsterke kursbevegelsene. For å bidra til et velfungerende marked for norske kroner, annonserte Norges Bank at det ble vurdert løpende om det var behov for å intervenere i markedet. Samlet foretok Norges Bank ekstraordinære kronekjøp for til sammen 3,5 milliarder kroner i valutamarkedet.

6. mai

• På rentemøtet 6. mai besluttet Norges Banks komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet enstemmig å sette styringsrenten til 0 prosent. Komiteens vurdering var at lave renter ikke kunne forhindre at koronautbruddet ville få store konsekvenser for norsk økonomi, men at det kunne bidra til å dempe tilbakeslaget.

Senere

• Fra august reduserte Norges Bank tilbudet av ekstraordinære lån til lån med tre måneders løpetid. Samtidig ble prisen på lånene økt til 15 basispunkter over styringsrenten. Det ble på samme tidspunkt varslet en gradvis reversering av lettelsene i kravene til sikkerhet for lån.

• Motsyklisk kapitalbuffer er fremdeles på 1 prosent og styringsrenten er fremdeles 0 ved utgangen av 2020.

Figur 1 7-dagers glidende snitt av nye registrerte smittetilfeller per 100 000 innbyggere. 7. januar 2020 – 31. desember 2020

Kilder: Refinitiv Datastream og Norges Bank

Figur 2 BNP handelspartnere. Indeks. Anslag på ulike tidspunkt. 4. kvartal 2019 = 100. 1. kv. 2014 – 4. kv. 2023

Kilder: Statistisk sentralbyrå og Norges Bank

Figur 3 Pengemarkedspåslag. Prosentenheter. 1. januar 2016 – 31. desember 2020

Kilder: Statistisk sentralbyrå og Norges Bank

Figur 4 Importveid valutakursindeks (I-44). 1. januar 2019 – 31. desember 2020

Kilder: Statistisk sentralbyrå og Norges Bank

Forvaltning av Statens pensjonsfond utland

Norges Bank forvalter Statens pensjonsfond utland med sikte på å oppnå høyest mulig avkastning etter kostnader innenfor de rammer som gjelder for forvaltningen.

Ved utgangen av 2020 var markedsverdien til Statens pensjonsfond utland 10 914 milliarder kroner, en oppgang på 826 milliarder kroner fra inngangen til året. Avkastningen tilsvarte 1 070 milliarder kroner. Uttaket fra den norske stat var 302 milliarder kroner etter utbetalt forvaltningsgodtgjøring. Endringer i kronekursen økte markedsverdien med 58 milliarder kroner, men det har ingen betydning for fondets internasjonale kjøpekraft.

Investert i mer enn 9 000 selskaper i 74 land

Rammeverk

Stortinget har fastsatt de formelle rammebetingelsene for fondet i lov om Statens pensjonsfond. I ny sentralbanklov er Norges Bank gitt oppgaven med å forvalte fondet. Finansdepartementet har fastsatt et mandat for forvaltningen av Statens pensjonsfond utland, som blant annet inneholder fondets referanseindeks og rammer for forvaltningen.

Fondsmekanismen

Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten settes i sin helhet til side i Statens pensjonsfond utland (SPU) sammen med avkastningen fra fondets eiendeler, mens det gjøres et uttak fra fondet for å dekke det oljekorrigerte underskuddet på statsbudsjettet. I følge handlingsregelen skal dette uttaket over tid følge den forventede realavkastningen av fondet, anslått til 3 prosent årlig, mot tidligere 4 prosent. Slik fases inntektene fra fondet gradvis inn i økonomien. Samtidig brukes bare avkastningen av fondet, og ikke fondskapitalen i seg selv.

Norges Banks forvaltning av SPU

Norges Banks oppgave er å ta vare på verdiene i fondet for fremtidige generasjoner på en sikker, effektiv, ansvarlig og åpen måte. Målet er at investeringene skal gi høyest mulig langsiktig avkastning innenfor mandatets ramme. Norges Bank sprer investeringen på mange enkeltinvesteringer over hele verden for å gjøre fondet mindre sårbart for utviklingen i hvert enkelt selskap, sektor og land.

Investeringsmandatet sier at Norges Bank kan investere i børsnoterte aksjer, obligasjoner, unotert eiendom og infrastruktur for fornybar energi. Fondets aksje- og obligasjonsinvesteringer følger i stor grad av Finansdepartementets beslutninger om referanseindekser. Det er opp til Norges Bank å bestemme hvor mye som skal investeres i eiendom, og hvilke typer eiendom fondet skal investeres i. Kjøp av eiendom blir finansiert med salg av aksjer og obligasjoner. I forvaltningen er unoterte og noterte eiendomsinvesteringer forvaltet som en samlet strategi for eiendom. Investeringer i infrastruktur for fornybar energi er en del av fondets miljømandater som har en øvre ramme på 120 milliarder kroner. Unotert infrastruktur for fornybar energi kom inn i fondets mandat i 2019 og banken hadde ved utgangen av året ingen slike investeringer.

Ansvarlig forvaltningvirksomhet er en integrert del av forvaltningsoppdraget. Norges Bank er en aktiv eier og prioriterer arbeidet med velfungerende styrer og god eierstyring. Bankens investeringsbeslutninger tar hensyn til vurdringer av selskapers langsiktig risiko knyttet til økonomiske, miljømessige og samfunnsmessige forhold. I 2020 var fondets avkastning på 10,9 prosent, før forvaltningskostnader. Avkastningen var 0,27 prosentpoeng høyere enn avkastningen på referanseindeksen som avkastningen måles mot.

For mer informasjon se Hovedstyrets årsberetning 2020 og Årsrapport Statens pensjonsfond utland på www.nbim.no

Figur 5 Fondsmekansimen forenklet fremstilt

Figur 6 Aktivafordeling

1 Per 30. desember 2020

Kilde: Norges Bank

Figur 7 Utvikling i fondets verdi. Milliarder kroner1

1 Per 30. desember 2020

Kilder: Finansdepartementet og Norges Bank

Figur 8 Akkumulert avkastning på fondet og referanseindeksen

Kilder: Bloomberg Barclays Indices, FTSE og Norges Bank

Min koronahverdag

Odette Wang, Head of China A, Special Mandates, NBIM Shanghai

I invest in consumer and internet companies in China.

During the peak of the pandemic, Shanghai was locked down. We all worked from home and relied on delivery service for living necessities such as grocery, protective kits such as masks and other household goods. I managed to adapt to the ‘new routine’ quickly – starting the day by putting in grocery orders online before they sold out, conducting all meetings with colleagues and companies via audio/video conferences and being disciplined enough to spend some time away from the computer for some indoor physical exercise and a cup of tea. However, it is impossible to keep the paws of my three pet cats off my computer keyboard!

Marie Norum Lerbak Assisterende direktør i Norske markeder, Markeder og IKT, SBV

Min enhet måtte planlegge og gjennomføre Norges Banks ekstraordinære F-lån til bankene samtidig som vi ble sendt til hjemmekontorene i mars. Vi satte raskt opp daglige videomøter både morgen og ettermiddag for å fordele ansvar og diskutere det som skjedde i finansmarkedene. IT-systemene fungerte og folkene var godt forberedt, så vi fikk gjennomført store krisetiltak hjemmefra uten betydelige problemer.

Selv om arbeidsdagene nå ikke er like hektiske som i mars, har vi fortsatt med de daglige videomøtene. Prat om stort og smått med gode kollegaer er minst like viktig for meg nå som hjemmekontor og lite sosial kontakt har blitt vane og hverdag.

Inga Nielsen Friis Rådgiver i Norsk Økonomi, Pengepolitisk avdeling, SBV

Da Norge stengte ned var vi i innspurten til å publisere Pengepolitisk Rapport 1/20. Nedstengingen, og de åpenbare dramatiske konsekvensene for norsk økonomi, gjorde at komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet gjennomførte et ekstraordinært møte allerede samme dag, hvor de besluttet å sette ned renten. Vi jobbet nær natten gjennom for å få publisert en forkortet og totalrevidert versjon av rapporten til dagen etter. Allerede før rapporten var ute, var den nærmest utdatert, og veien videre ble hektisk, spennende og lærerik. Renten ble satt ytterligere ned til 0 prosent etterhvert. Vi koordinerte anslagene for økonomien fra hvert vårt hjemmekontor, analyserte hvordan økonomiske sammenhenger virket i denne svært spesielle situasjonen og tok i bruk og tolket nye data.

Alain Clérambault Assisterende direktør, Facility Services, NBA

Da vi «stengte» kontoret den 12. mars måtte vi endre vår måtte å jobbe på drastisk, samtidig som vi skulle levere tjenestene til banken.

Fra hjemmekontor måtte vi sørge for at de ansatte fikk det utstyret de trengte hjemme, påse at ledelsen kunne jobbe i trygge omgivelser på bankplassen og bistå mange kolleger med å bruke det helt nye (og fremdeles lite brukte) videokonferansesystemet på møterommene våre. Renholdsavdelingen ble utfordret som aldri før, utviklet fra et allerede høyt renholdnivå til smittevernnivå. Det ble innført nye arbeidsmetoder og kvalitetskontroll på rekordtid.

Samtidig har jeg også tankene mine hjemme i Frankrike, der min familie lever en situasjon som har vært ekstremt utfordrende og fremdeles er krevende.

4 Styring, kontroll og samfunnskontakt

Slik styres Norges Bank

Norges Banks virksomhet er regulert i lov om Norges Bank og pengevesenet mv. (sentralbankloven) 21. juni 2019 nr. 31.

Oppgaven Norges Bank har med å forvalte Statens pensjonsfond utland, er regulert i sentralbankloven, lov om Statens pensjonsfond og mandat for forvaltingen av Statens pensjonsfond utland (SPU) fastsatt av Finansdepartementet.

Norges Bank skal være den utøvende og rådgivende myndigheten i pengepolitikken og skal ha utøvende og rådgivende myndighet i arbeidet med finansiell stabilitet. Norges Bank skal utstede pengesedler og mynter, legge til rette for det sentrale oppgjørssystemet og overvåke betalingssystemet. Norges Bank eier og forvalter landets offisielle valutareserver, og forvalter Statens pensjonsfond utland.

De øverste organene i Norges Bank er hovedstyret, komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet og representantskapet. Loven fastsetter at sentralbanksjefen skal være daglig leder for Norges Bank, men likevel slik at hovedstyret skal ansette en egen daglig leder av Norges Banks forvaltning av Statens pensjonsfond utland.

Hovedstyret består av sentralbanksjefen, visesentralbanksjefene og seks eksterne styremedlemmer. De oppnevnes alle av Kongen i statsråd. To styremedlemmer velges i tillegg av og blant de ansatte for å delta i behandlingen av administrative saker. Hovedstyret ledes av sentralbanksjefen.

Styringen og driften av Norges Bank hører under hovedstyret, med unntak av saker som i eller i medhold av loven er lagt til komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet. Hovedstyret skal sørge for en forsvarlig og effektiv organisering av bankens virksomhet. Hovedstyret fastsetter strategi for virksomheten og utarbeider hvert år forslag til budsjett for kommende driftsår, samt årsberetning og årsregnskap. Hovedstyret skal påse at bankens virksomhet, regnskap og formuesforvaltning er gjenstand for betryggende kontroll. Det påser herunder at banken har hensiktsmessige systemer for risikostyring og internkontroll. Hovedstyret benytter internrevisjonen til uavhengig vurdering av risikostyring og internkontroll. Hovedstyret har det øverste ansvaret for Norges Banks forvaltning av Statens pensjonsfond utland og for fagsaker i sentralbankvirksomheten som ikke hører under komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet.

Komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet består av sentralbanksjefen, visesentralbanksjefene og to eksterne medlemmer. De eksterne komitémedlemmene oppnevnes av Kongen i statsråd. Sentralbanksjefen er leder av komiteen. Komiteen har ansvaret for Norges Banks utøvende og rådgivende myndighet i pengepolitikken og har ansvar for bruken av virkemidler for å nå målene i pengepolitikken. Komiteen skal bidra i arbeidet med å fremme finansiell stabilitet gjennom rådgiving og bruk av de virkemidler den har til rådighet.

Representantskapet er valgt av Stortinget og består av 15 medlemmer. Representantskapet er Norges Banks tilsyns- og kontrollorgan og har et overordnet ansvar for å føre tilsyn med virksomhetens drift og etterlevelse av formelle rammer. Representantskapet vedtar årlig budsjett for Norges Bank, godkjenner årsregnskapet og velger revisor. Representantskapet har sitt eget tilsynssekretariat som utfører sekretariats- og tilsynsoppgaver på vegne av representantskapet.

Risikostyring og internkontroll

Norges Bank arbeider systematisk med risikostyring og internkontroll langs «tre forsvarslinjer».

I henhold til forskrift om risikostyring og internkontroll i Norges Bank foretas det, med utgangspunkt i definerte mål og strategier, regelmessige gjennomganger av vesentlige risikoer for alle virksomhetsområder. Lederne av virksomheten vurderer løpende gjennomføring av internkontrollen, og én gang årlig foretas en oppsummerende vurdering av internkontrollen for hele virksomheten.

Hovedstyret har det overordnede ansvaret for risikostyring og skal sørge for forsvarlig organisering av virksomheten. Internrevisjonen støtter hovedstyret i utøvelsen av ansvaret og avgir en årlig uavhengig vurdering av risikostyring og internkontroll til hovedstyret.

Rolle- og ansvarsdelingen innenfor risikostyringssystemet i banken er organisert langs «tre forsvarslinjer»:

Første forsvarslinje: Operative risikostyrings- og kontrollaktiviteter som gjennomføres i virksomheten. Alle ledere har ansvar for risikostyring innen sitt ansvars- og myndighetsområde. Risikovurdering og etterlevelse skal være en integrert del av forretningsprosessene og omfatter også styring av utkontrakterte tjenester. Første forsvarslinje rapporterer til avdelingsleder.

Andre forsvarslinje: De sentrale funksjonene for risikostyring og etterlevelse skal rådgi og støtte avdelingene. De skal utfordre første forsvarslinjes vurderinger, og overvåke at første forsvarslinje gjennomfører egnede kontroller. Funksjonene koordinerer rapportering til ledelsen og hovedstyret. Andre forsvarslinje rapporterer til leder for virksomhetsområdene.

Tredje forsvarslinje: Internrevisjonen er underlagt hovedstyret og skal, uavhengig av administrasjonen, vurdere om risikostyring og etterlevelse fungerer som forutsatt. Årsplan for internrevisjonen fastsettes av hovedstyret, og leder for internrevisjonen rapporterer til hovedstyret.

Systemet med tre forsvarslinjer legger til rette for tilfredsstillende arbeidsdeling og uavhengighet mellom beslutningstakere, kontrollerende og rapporterende funksjoner.

Norges Banks representantskap, som rapporterer direkte til Stortinget, fører tilsyn med hovedstyrets styring av og kontroll med Norges Bank. Ansvarsområdet omfatter blant annet å vedta budsjett etter forslag fra hovedstyret, fastsette årsregnskap utarbeidet av hovedstyret og velge revisor, godkjenne revisors planer og kostnader. Representantskapet rapporterer årlig til Stortinget i egen rapport.

En åpen sentralbank

Norges Bank skal være en åpen sentralbank. Bankens virkemiddelbruk skal kommuniseres åpent, bli forstått og være forutsigbar for interessenter og definerte målgrupper.

Norges Bank har utstrakt kontakt med hele samfunnet, herunder akademia, offentlige myndigheter, arbeidslivets organisasjoner, elever/studenter, næringslivet og allemennheten. Sentralbankledelsen besøker alle landsdeler hvert år, og også i 2020 ble det gjennomført reisevirksomhet til tross for restriksjoner knyttet til pandemien. Banken kommuniserer gjennom publikasjoner, internettside, foredrag, seminarer og pressekonferanser.

Publikasjoner

Norges Bank offentliggjør bankens vurderinger og analyser i Pengepolitisk rapport, Finansiell stabilitet, Det norske finansielle systemet og Finansiell infrastruktur, samt halvårsrapportering for Statens pensjonsfond utland (SPU). Åpenhet om forvaltningen av fondet bidrar til å sikre fondets legitimitet som finansiell investor samt tillit hos eier, opinion og hos selskapene og markedene som banken investerer i.

Norges Bank publiserte 44 rapporter, 30 publikasjoner om fagtemaer og 37 innlegg på Bankplassen blogg.

Pressekonferanser og kunnskapsdeling

I 2020 arrangerte Norges Bank 15 pressekonferanser og presseseminarer. Som følge av medieoppmerksomheten rundt bankens ekstraordinære pengepolitiske tiltak samt ansettelse av ny daglig leder i fondet, var mediehåndteringen svært omfattende. Mer enn halvparten av pressehenvendelsene om Statens pensjonsfond utland var fra internasjonale medier.

Norges Bank prioriterer læring og kunnskapsdeling med ungdom. Kunnskapssenteret er et interaktivt læringssenter for elever i den videregående skole på Bankplassen. Kunnskapssenteret skal stimulere læring og refleksjon om grunnleggende spørsmål i økonomien og på den måten øke interessen for økonomifaget. Under koronapandemien har lokalene på Bankplassen vært stengt for besøk, men kunnskapssenteret har isteden besøkt videregående skoler.

Taler og foredrag

Sentralbankledelsen prioriterer å holde foredrag for å kommunisere med samfunnet om Norges Banks virksomhet. Foredragene holdes fast i alle regioner i Norge, de store byene Oslo, Bergen, Stavanger og Trondheim samt på internasjonale møter og konferanser. Foredragene rettes mot samfunnsaktører, næringslivet, akademia, diplomater, studenter, elever og allemenheten. Foredragene publiseres på Norges Banks internettsider på norsk og engelsk. I 2020 holdt sentralbankledelsen 22 taler og foredrag. På grunn av koronapandemien har en del foredrag blitt avlyst i 2020, mens andre foredrag ble holdt digitalt.

Forskning

Norges Banks forskningsaktivitet er i stor grad rettet mot pengepolitikk, finansiell stabilitet og kapitalforvaltning. Forskningen er forankret i det internasjonale og norske forskningsmiljøet og utgjør en del av beslutningsgrunnlaget når avgjørelser skal tas.

I 2020 fikk forskere i Norges Bank 16 artikler godkjent for publisering i tidsskrifter med fagfellevurdering. Forskningsrådet deler tidsskrifter inn i nivå 1 og nivå 2, der nivå 2 er best. I 2020 ble 70 prosent av forskningsartiklene publisert på nivå 2. Pågående forskningsaktivitet fra alle enheter i Norges Bank dokumenteres i serien Working Papers. I 2020 ble det publisert 18 artikler i denne serien. En oversikt over publiserte artikler finnes på bankens hjemmeside.

Forskningsmiljøet i Norges Bank er et bindeledd mellom banken og akademia. I 2020 har forskere i Norges Bank hatt omfattende kontakt med forskere fra universiteter og andre sentralbanker, gjennom felles forskningsprosjekter og presentasjon av pågående arbeid på norske og internasjonale konferanser og seminarer. På grunn av den pågående koronapandemien har disse aktivitetene foregått virtuelt. I tillegg til interne presentasjoner fra Norges Banks egne forskere, formidles forskningskunnskap internt gjennom en ukentlig seminarrekke og organisering av konferanser og kurs i Norges Bank. I 2020 ble det arrangert 18 forskningsseminarer, hvor eksterne forskere presenterte sitt arbeid og deltok i møter med ansatte i banken. Fra midten av mars 2020 har forskningsseminarene foregått virtuelt, i tillegg har Norges Bank arrangert 3 virtuelle konferanser i løpet av høsten 2020.

Norges Bank støtter forskningsprosjekter for å forstå og bidra til bedre markedsstandarder i kapitalforvaltningen. I 2020 ble det gitt støtte til tre nye forskningsprosjekter fra European Corporate Governance Institute, École Polytechnique Fédérale de Lausanne og Universitetet i Oxford. Prosjektene skal belyse hvordan endringer i eierskap innvirker på selskaper, og hvordan institusjonelle investorer kan påvirke styringen av selskaper. Det ble også fortsatt gitt støtte til et forskningsprosjekt ved New York University som så på de finansielle konsekvensene av klimaendringer.

NBIM publiserte fem historiske gjennomganger av ulike deler av forvaltningen og arrangerte fire tilhørende NBIM Talks.

Forskningskonferansen Norwegian Finance Research Conference ble gjennomført for niende gang.

Ett av Kunnskapssenterets besøk på videregående skole.

Internasjonalt samarbeid

Norges Bank har et utstrakt internasjonalt samarbeid med andre sentralbanker og internasjonale organisasjoner. Nedenfor er en utdyping om arbeidet med ulike internasjonale organisasjoner.

Samarbeid med Det internasjonale valutafondet (IMF)

Norges Bank forvalter Norges rettigheter og plikter knyttet til Norges deltakelse i Det internasjonale valutafondet (IMF). Sentralbanksjef Øystein Olsen er utnevnt som den norske statens representant (guvernør) i IMFs guvernørråd. Rådet møtes vanligvis en gang i året – årsmøtet i IMF. Etter avtale gir Norges Bank råd til Finansdepartementet om norske standpunkt til saker som skal opp i IMFs styre.

Den viktigste finansieringskilden for IMFs utlån er innskudd fra medlemslandene, som er pliktig for alle medlemsland. Norges Bank har en stående forpliktelse til å stille valuta tilsvarende Norges kvote til disposisjon for fondets utlån til andre medlemsland. Norges Bank stiller ytterligere valutareserver til disposisjon for IMF i form av avtalte trekkrettigheter. I desember inngikk Norges Bank en ny bilateral låneavtale med IMF.

Teknisk assistanse til Mosambiks sentralbank

Norges Bank har siden 2017, i samarbeid med IMF og finansiert av Utenriksdepartementet, hatt en stedlig rådgiver i Maputo for å yte teknisk assistanse med sikte på å modernisere sentralbankens funksjoner i Mosambik. Assistansen fra Norges Bank har dekket hele sentralbankfeltet og har fra mars blitt gjennomført digitalt fra Norge. Det ble høsten 2020 enighet om å forlenge prosjektet med en fase 2 ut tredje kvartal 2023, etter samme modell som fase 1 fra 2017 til tredje kvartal 2020.

Den internasjonale oppgjørsbanken (BIS)

Norges Bank er medeier i Den internasjonale oppgjørsbanken (BIS) som har til oppgave å fremme samarbeidet mellom sentralbankene. I tillegg til å utføre forretninger for sentralbanker er BIS et organ for analyser og diskusjoner mellom medlemsbankene. Sentralbanksjefen deltar regelmessig på møter i BIS. I lys av COVID-19 ble de regulære sentralbanksjefmøtene fra og med mars avholdt digitalt.

BIS er også vertskap for et omfattende komitéarbeid med sikte på å styrke global finansiell stabilitet. Denne vertskapsfunksjonen til BIS kalles ofte for «Baselprosessen», som følge av at møtevirksomheten i BIS’ regi foregår i Basel i Sveits.

Norge med i tilsynsarbeidet i EU

European Systemic Risk Board (ESRB) er et EU-organ som identifiserer og analyserer trusler mot finansiell stabilitet i EU og som søker å begrense systemrisiko ved å utstede anbefalinger om god politikk og advarsler om uheldige utviklingstrekk. Norges Bank er medlem i ESRB uten stemmerett og med visse andre begrensinger. Norges Bank deltar også uten stemmerett på møtene i den europeiske tilsynsmyndigheten for banktilsyn, The European Banking Authority (EBA).

Financial Stability Board

Financial Stability Board (FSB) er et G20 etablert organ som leverer analyser og vurderinger på det finansielle feltet til G20 prosessen. Ledelsen i Norges Bank deltar sammen med ledelsen i Finanstilsynet og Finansdepartementet i FSBs Regional Consultative Group for Europe (RCGE). Det er en gruppe som utveksler informasjon og synspunkter mellom de europeiske landene som deltar i FSB og noen av de landene som står utenfor.

NordiskBaltisk samarbeid om finansmarkedsspørsmål

Norges Bank deltar i NordiskBaltisk Forum for Makrotilsyn (NBMF) der sentralbanker og tilsynsmyndigheter drøfter spørsmål knyttet til systemrisiko og grensekryssende bankvirksomhet i regionen. Norges Bank deltar også i NordiskBaltisk Stabilitetsgruppe (NBSG), et forum for finansdepartement, sentralbanker og tilsynsmyndigheter i de nordiskbaltiske landene. NBSG har som hovedoppgave å styrke beredskapen for å kunne håndtere grensekryssende trusler mot finansiell stabilitet i regionen.

Norges Bank medlem av Network for greening the financial system

I desember 2018 ble Norges Bank medlem i Network for Greening the Financial System (NGFS). NGFS er et nettverk for sentralbanker og tilsynsmyndigheter som skal bidra til å øke kunnskapen om hvordan finansielle myndigheter og finanssektoren bør ta hensyn til miljø og klimarisiko. Norges Bank deltar i arbeidsgrupper om makrofinansielle forhold, og om pengepolitikk og bærekraftige finansielle forhold.

5 Strategi og fremtidsutsikter

Strategi 2022 – Én bank

Norges Banks strategi gjelder fra 2020–2022. Nedenfor gis en status på hva Norges Bank har gjort i 2020 for å oppnå målsettingene i Strategi 2022 – Én bank.

I lys av erfaringer med ny styringsmodell, endringer i Norges Banks ledelse og Covid-19-situasjonen, er det høsten 2020 gjort en evaluering av behovet for å oppdatere Strategi 2022. Hovedstyrets vurdering er at behov for tilpasninger kan ivaretas og operasjonaliseres gjennom bankens handlingsplaner, uten behov for justering av strategiens innhold.

Lene Sauvik Seniorrådgiver, internasjonal økonomi, Pengepolitisk avdeling, SBV

I enheten min har vi ansvaret for å følge utviklingen i internasjonal økonomi, så vi begynte allerede tidlig i 2020 å se konturene av den kommende krisen, med rapporter om sykdom og nedstenging i asiatiske land. Det var likevel noe nær surrealistisk å følge spredningen fra kontinent til kontinent, nærmere og nærmere Norge.

De første ukene etter nedstengningen her hjemme var det et voldsomt informasjonsbehov, samtidig som tradisjonelle økonomiske data i liten grad ga rask nok innsikt i utviklingen. Vi brukte derfor mye tid på å finne alternative datakilder og på å sette oss inn i data som for oss var svært uvante, som spredningstall, sykehuskapasitet i ulike land og antall diabetikere. I tillegg ble det satt i gang et stort arbeid med å vurdere hva de økonomiske konsekvensene av dette kunne bli, blant annet ved å se på erfaringene fra tidligere helsekriser, vurdere hvilke sektorer som ville bli hardest rammet osv.

Jama Johnsen Analytiker i Finansiell stabilitet Bank, SBV

Jeg begynte i banken høsten 2020. Å være ny i banken ble en bratt læringskurve for meg og å jobbe på egenhånd hjemmefra har ikke gjort dette enklere. Heldigvis fikk jeg et par måneder på jobb før den siste restriksjonsrunden, der jeg ble godt tatt imot og fikk møte de fleste av kollegene mine. Det har gjort det lettere å komme i kontakt med dyktige kolleger når jeg skulle lure på noe. Tett oppfølging fra mine ledere h ar også bidratt. Alt i alt syns jeg det har gått fint å jobbe hjemmefra.

Tord Krogh Assisterende direktør, Modellgruppe 2, Pengepolitisk avdeling, SBV

Høsten 2019 fikk jeg gleden av å reise til London for å tilbringe ett år på utveksling hos Bank of England. Det medførte at jeg (samt mine to barn, kona mi og hunden vår) fremdeles bodde i London da koronapandemien brøt ut. Det ble en litt annen avslutning på oppholdet enn vi hadde sett for oss på forhånd, men ga også nye muligheter. På jobb fikk jeg være med på utarbeide beslutningsgrunnlaget før Bank of England reduserte den motsykliske kapitalbufferen, og jeg deltok i å utvikle nye stresstester av bankene.

Yvonne Langlo Silden, Associate Portfolio Manager, Sector Strategies, NBIM London

I invest in consumer companies so when the pandemic broke the primary focus was to keep up to date on how the pandemic impacted the various companies. People were hoarding goods that these companies produce like cleaning detergents, long-shelf life food and toilet paper so some companies were struggling to meet demand and experienced problems in their supply chains as factories and borders closed. Other companies experienced the complete opposite with a sharp drop in demand as their sales channels like travel retail closed. In addition, markets were extremely volatile as participants had very different views of how the pandemic would evolve.

I have been working from home in my apartment in London and all meetings with management of the companies I analyse and colleagues have become virtual. Most of my work day was in front of the screen already before the pandemic so that has not been such a large change, but I’m looking forward to visiting companies and resuming a more social personal life. At the beginning of the pandemic London felt a bit like a zombie city without people, at one stage I was the only person in Oxford Street, I could cycle around safely and take in the much cleaner air.

6 Årsberetninger

Norges Banks hovedstyre

Hovedstyret består av sentralbanksjefen, de to visesentralbanksjefene og seks eksterne styremedlemmer, alle oppnevnt av Kongen i statsråd. Sentralbanksjefen er leder og visesentralbanksjefene er henholdsvis første og andre nestleder. To styremedlemmer velges i tillegg av og blant de ansatte til å delta i behandlingen av administrative saker.

Hovedstyret har fire saksforberedende og rådgivende utvalg som gjennom sitt arbeid styrker og effektiviserer drøftingene i hovedstyret:

Revisjonsutvalget

Revisjonsutvalget ble opprettet i 2006. Utvalgets oppgaver er innrettet mot oppfølging, tilsyn og kontroll med regnskapsrapportering, operasjonell risiko, etterlevelse, og systemene for risikostyring og intern kontroll. Revisjonsutvalget har tre medlemmer valgt av og blant de eksterne hovedstyremedlemmene, og internrevisjonen fungerer som utvalgets sekretariat.

Minst én gang årlig har utvalget eget møte med ekstern revisor, uten deltakelse fra bankens ledelse eller administrasjon.

Godgjørelsesutvalget

Godtgjørelsesutvalget ble opprettet i 2009. Utvalget skal bidra til grundig og uavhengig behandling av saker som gjelder bankens lønns- og kompensasjonsordninger.

Utvalget har tre medlemmer valgt blant hovedstyrets eksterne medlemmer og ett medlem valgt blant de ansattevalgte styremedlemmene. Stab fungerer som utvalgets sekretariat.

Eierskapsutvalget

Eierskapsutvalget ble opprettet i 2015. Utvalget skal forberede hovedstyrets behandling av saker som gjelder bankens ansvarlige forvaltningsvirksomhet og beslutninger om utelukkelse og observasjon av selskaper fra investeringsuniverset for Statens pensjonsfond utland (SPU), innenfor de rammene som er gitt i Finansdepartementets mandat for forvaltningen av SPU og departementets retningslinjer for observasjon og utelukkelse fra SPUs investeringsunivers.

Eierskapsutvalget har tre medlemmer, og ledes av visesentralbanksjefen med særskilt ansvar for SPU. NBIM fungerer som utvalgets sekretariat.

Risiko- og investeringsutvalget

Risiko- og investeringsutvalget ble opprettet i 2015. Utvalget skal bidra til å styrke og effektivisere hovedstyrets arbeid med investeringsstrategi, gjeldende eksponering, vurderinger av resultater, fastsettelse og utnyttelse av risikorammer samt investeringsbeslutninger av særlig størrelse og betydning.

Risiko- og investeringsutvalget har tre medlemmer, og ledes av visesentralbanksjefen med særskilt ansvar for SPU. Stab fungerer som utvalgets sekretariat.

Hovedstyremedlemmene

Øystein Olsen

Utnevnt på nytt som sentralbanksjef og leder for hovedstyret for en ny åremålsperiode på seks år fra 1. januar 2017. Olsen har sittet i stillingen siden 1. januar 2011.

Olsen har blant annet vært administrerende direktør for Statistisk sentralbyrå og ekspedisjonssjef i Finansdepartementet. Han har vært leder for eller medlem av flere offentlige utvalg. Olsen har sosialøkonomisk embetseksamen fra Universitetet i Oslo.

Ida Wolden Bache

Utnevnt til visesentralbanksjef med særskilt ansvar for fagsaker innenfor sentralbankvirksomheten fra 1. april 2020 til 31. mars 2026. Bache er første nestleder av komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet og andre nestleder av hovedstyret.

Bache har erfaring blant annet som avdelingsdirektør for pengepolitikk og for finansiell stabilitet i Norges Bank og som makroøkonom i Handelsbanken Capital Markets. Hun har fra 2017 vært medlem av Det Systemiske Risikoråd I Danmark. Bache er utdannet samfunnsøkonom med doktorgrad fra Universitetet i Oslo og mastergrad fra London School of Economics.

Karen Helene Ulltveit-Moe

Oppnevnt som styremedlem for perioden 1. januar 2014 – 15. mai 2024. Leder av revisjonsutvalget og medlem av risiko- og investeringsutvalget i hovedstyret.

Ulltveit-Moe er professor ved Økonomisk institutt, Universitetet i Oslo, og Research Fellow ved Centre for Economic Policy Research (CEPR) og CESifo. Hun var tidligere tilknyttet Norges Handelshøyskole. Ulltveit-Moe har bred styreerfaring fra næringslivet, og har blant annet vært medlem av styret i Unitor, Kverneland Group, Renewable Energy Corporation (REC), Norwegian Property og Gassnova. Hun har videre vært medlem av representantskapet i Storebrand og bedriftsforsamlinga i Norsk Hydro og Norske Skog. Ulltveit-Moe har også vært leder eller medlem av en rekke offentlige utvalg, herunder Skauge-utvalget, Finanskriseutvalget, Europautredningen, Arbeidstidsutvalget og Havbruksskatteutvalget. Hennes primære forskningsfelt ligger innen internasjonal økonomi, næringsøkonomi og skatte- og næringspolitikk. Ulltveit-Moe er siviløkonom fra Universität Mannheim og dr. oecon. fra Norges Handelshøyskole.

Kristine Ryssdal

Oppnevnt som styremedlem for perioden 1. januar 2018 – 15. mai 2022. Medlem av eierskapsutvalget og godtgjørelsesutvalget i hovedstyret.

Ryssdal er juridisk direktør og personalsjef i Yara. Hun har også tidligere erfaring fra næringslivet som VP Legal i Statoil, juridisk direktør i REC og advokat i Norsk Hydro. I tillegg har hun mange års erfaring fra Regjeringsadvokaten. Hun var tidligere styremedlem i Borregaard ASA, har sittet i ulike styrer i REC-konsernet og vært medlem av representantskapet i Kommunalbanken. Ryssdal er jurist fra Universitetet i Oslo og har en Master of Laws fra London School of Economics. Hun har også møterett for Høyesterett.

Arne Hyttnes

Oppnevnt som styremedlem for perioden 4. mars 2016 – 15. mai 2022. Leder av godtgjørelsesutvalget og medlem av revisjonsutvalget i hovedstyret.

Hyttnes har lang erfaring fra finansnæringen, herunder DnC/DnB, Sparebankforeningen, Finans Norge og Bankenes sikringsfond. Hyttnes var fire år administrerende direktør for SND og har også styreerfaring fra blant annet Norges Handelshøyskole og Ungt Entrepenørskap. Hyttnes er siviløkonom fra Norges Handelshøyskole.

Hans Aasnæs

Oppnevnt som styremedlem for perioden 1. januar 2020 – 15. mai 2024. Medlem av risiko- og investeringsutvalget i hovedstyret.

Aasnæs er administrerende direktør i shippingselskapet Western Bulk ASA. Han er styreleder i Strand Havfiske og Nordic Trustee, og styremedlem i Investinor og AS Værdalsbruket. Aasnæs har lang erfaring fra kapitalforvaltning, eiendomsforvaltning og direkteinvesteringer blant annet fra Storebrand og UMOE. Han har også bred styreerfaring blant annet fra Folketrygdfondet, Statskog, Gjensidige pensjonsforsikring, Bergvik Skog, Foran Realestate og Fornebu Lumber Company. Aasnæs er sivilagronom fra Norges landbrukshøgskole (Nå NMBU), har høyere avdeling fra Norges Handelshøyskole og er autorisert finansanalytiker.

Nina Udnes Tronstad

Oppnevnt som styremedlem for perioden 1. januar 2020 – 15. mai 2022. Medlem av revisjonsutvalget og godtgjørelsesutvalget i hovedstyret.

Tronstad er profesjonelt styremedlem. Hun er styremedlem i Giek, Prosafe, Fishency Innovation, Polarcus og hun er styreleder i Source Energy. Hun har vært konserndirektør i tidligere Statoil og i Kværner, og hun var senest daglig leder i privat investeringsselskap frem til hun ble oppnevnt som styremedlem i Norges Bank. Hun har tidligere vært styremedlem i blant annet Peab AB, Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet og Trelleborg AB. Tronstad er sivilingeniør fra Norges teknisk-naturvitenskaplige universitet.

Benedicte Schilbred Fasmer

Hovedstyremedlem i perioden 1. april 2020 – 15. mai 2020.

Egil Herman Sjursen

Oppnevnt som styremedlem for perioden 30. oktober 2020 – 15. mai 2024. Medlem av eierskapsutvalget i hovedstyret.

Han gikk av som administrerende direktør i Holberg Fondsforvaltning AS i 2018 etter å ha hatt denne stillingen siden 2006. Han har hatt lederstillinger innenfor kapitalforvaltning i DNB ( inkludert London), Vesta Forsikring og Nordea Investment Management siden slutten av 1980-tallet. Han har også lang styreerfaring fra finansbransjen, blant annet som styreleder og styremedlem i Verdipapirfondenes Forening gjennom 14 år. Sjursen er i dag styreleder i Bergen Filharmoniske Orkester, Stiftelsen Unifob og Janus Holding AS og styremedlem i Nysnø Klimainvesteringer AS. Han er også styreleder i kontrollorganet NIBOR Oversight Committee. Sjursen er utdannet Cand. Polit med hovedfag i sosialøkonomi fra Universitetet i Bergen.

Egil Matsen

Visesentralbanksjef til 31. mars 2020.

Jon Nicolaisen

Visesentralbanksjef til 4. desember 2020.

Ansattevalgte styremedlemmer

Mona Sørensen

Oppnevnt som ansattevalgt styremedlem for perioden 1. januar 2016 – 31. desember 2021.

Ansatt i Norges Bank i 1991. Leder og hovedtillitsvalgt i Finansforbundet i Norges Bank fra 1. januar 2016. Sørensen har en bachelor i økonomi og administrasjon og en Executive Master of Management med spesialisering i brukerrettet organisasjonspsykologi fra Handelshøyskolen BI.

Marianne Depraetere er varamedlem for Mona Sørensen.

Truls Oppedal

Oppnevnt som ansattevalgt styremedlem for perioden 1. januar 2021 – 31. desember 2021. Medlem av godtgjørelsesutvalget i hovedstyret.

Ansatt i Norges Bank Investment Management i 2013. Nestleder i styret i Akademikerne. Har master i Business and Finance fra Heriot-Watt University i Edinburgh, Skottland.

Kjersti Gro Lindquist er varamedlem for Truls Oppedal. Hun var ansattevalgt styremedlem i 2020.

Hovedstyrets arbeid 2020

Med ny sentralbanklov fra 2020, ble ansvaret for pengepolitikk og for Norges Banks arbeid med å fremme finansiell stabilitet gjennom rådgiving og bruk av de virkemidler banken har til rådighet, overført til komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet. Hovedstyret har fortsatt det helhetlige ansvaret for styringen og driften av Norges Bank, med unntak av de saker som er lagt til komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet.

De siste årene har hovedstyret hatt 16–18 møter per år og behandlet opp mot 250 saker. I 2020 har hovedstyret hatt 20 møter og behandlet 222 saker. Hovedstyret benytter i tillegg seminarformen til mer utdypende presentasjoner og drøfting med administrasjonen om premissene for viktige saker som kommer på styreagendaen. Seminarene benyttes særlig innenfor kapitalforvaltning. I tillegg bruker hovedstyrets fire underutvalg tid på å forberede utvalgte saker som skal behandles i hovedstyret.

Tidsbruken for 2016 til 2019 var forholdsvis jevnt fordelt mellom sentralbankvirksomheten og kapitalforvaltningen. For 2020 har kapitalforvaltningen stått for om lag 75 prosent av tidsbruken i hovedstyret. Dette er i tråd med intensjonen i ny sentralbanklov hvor hovedstyret har større fokus på kapitalforvalting og hvor komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet har fått ansvar for fagområder som tidligere lå til hovedstyret.

Tabell 1 Hovedstyrets arbeid 2016–2020

2016

2017

2018

2019

2020

Antall styremøter

17

17

18

18

20

Antall styreseminarer

11

9

10

11

4

Antall styresaker

248

248

232

242

222

Forberedende utvalgsmøter:

- Revisjonsutvalget

7

7

7

5

7

- Godtgjørelsesutvalget*

3

4

6

4

5

- Eierskapsutvalget

7

5

5

5

7

- Risiko- og investeringsutvalget

10

9

6

7

10

* Godtgjørelsesutvalget het før 2020 Kompensasjonsutvalget.

Figuren på neste side (med måneder og linjer) viser et utvalg av sentrale saker som hovedstyret har behandlet i 2020.

Tabell 2 Sentrale saker i hovedstyret 2020

Jan

Feb

Mar

Apr

Mai

Jun

Jul

Aug

Sep

Okt

Nov

Des

Enkeltbeslutninger

Rekruttering/ansettelse av ny CEO for NBIM

Oppfølging av ansettelsen av ny CEO for NBIM

Investeringer i infrastuktur for fornybar energi

Investeringer i infrastuktur for fornybar energi

Vedtak om observasjon og utestenging av selskap fra SPU

Vedtak om observasjon og utestenging av selskap fra SPU

Vedtak om observasjon og utestenging av selskap fra SPU

Rapport om finansiell infrastruktur

Strategi og styring

Strategi valutareserver

Strategi valutareserver

Budsjett 2021

Budsjett 2021

Organisering

Organisering

Strategi og rådgiving i kapitalforvaltningen

Strategi og rådgiving i kapitalforvaltningen

Uttalelser og høringer

Rapportering, kontroll og oppfølging

Kvartalsrapportering SPU og Norges Banks valutareserver

Kvartalsrapportering SPU og Norges Banks valutareserver

Halvårsrapportering sentralbankvirksomheten og Norges Bank

Halvårsrapportering sentralbankvirksomheten og Norges Bank

Årsrapportering Norges Bank og årspublikasjonar SPU

Tilsyns- og revisjonsoppfølging

Tilsyns- og revisjonsoppfølging

Tilsyns- og revisjonsoppfølging

Løpende drift og oppfølging av sentralbankvirksomheten og kapitalforvaltningen

Løpende drift og oppfølging av sentralbankvirksomheten og kapitalforvaltningen

Hovedstyrets årsberetning 2020

Et dramatisk år

1. januar trådte en ny sentralbanklov i kraft. Det innebar en ny styringsstruktur og opprettelse av en komite for pengepolitikk og finansiell stabilitet. Koronapandemien er likevel det som har preget Norges Bank mest i 2020.

Koronapandemien førte til et kraftig tilbakeslag i norsk økonomi i 2020. Den økonomiske aktiviteten falt brått i mars og april, og arbeidsledigheten økte til historisk høye nivåer. Det var også betydelig uro i finansmarkedene.

Komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet reduserte styringsrenten fra 1,5 til 0 prosent i løpet av våren. I tillegg ble det iverksatt flere tiltak for å bidra til mer velfungerende finansmarkeder. Komiteen ga råd til Finansdepartementet om å redusere nivået på den motsykliske kapitalbufferen i bankene fra 2,5 til 1 prosent. Departementet fulgte rådet. Les mer om dette i Komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitets årsberetning for 2020

Investeringene i Statens pensjonsfond utland ble påvirket av den økonomiske krisen internasjonalt, og fondets avkastning varierte mye gjennom året. Da koronapandemien spredte seg i mars, falt verdien av fondets aksjeinvesteringer markert på kort tid. Ved utgangen av 2020 var markedsverdien til Statens pensjonsfond utland 10 914 milliarder kroner og avkastningen i 2020 tilsvarte 1 070 milliarder kroner. I et år med operative utfordringer og til dels krevende markedsforhold, var avkastningen før forvaltningskostnader 0,27 prosentpoeng høyere enn avkastningen på fondets referanseindeks.

Uttaket fra den norske stat var 302 milliarder kroner etter utbetalt forvaltningsgodtgjøring.

Parallelt med krisen i økonomien gjennomførte hovedstyret en grundig og viktig ansettelsesprosess. 26. mars ble Nicolai Tangen presentert som Yngve Slyngstads etterfølger som CEO for Norges Bank Investment Management (NBIM). Tangen ble valgt ut fra hans lederegenskaper og erfaring med internasjonal kapitalforvaltning. Norges Bank inngikk arbeidsavtale med Tangen 27. mai. Ansettelsen ledet til spørsmål fra representantskapet, media og det politiske miljøet om habilitet og risiko for interesse konflikter knyttet til arbeidet som CEO og Tangens finansielle formue. En revidert avtale ble undertegnet 24. august etter at Tangen varslet en vesentlig avvikling og omlegging av sitt finansielle eierskap og sin formue. Nicolai Tangen tiltrådte 1. september.

Den 1. april takket Egil Matsen av som visesentralbanksjef og visesentralbanksjef Jon Nicolaisen overtok hans oppgaver knyttet til forvaltningen av Statens pensjonsfond utland. Samtidig tiltrådte Ida Wolden Bache som ny visesentralbanksjef med særskilt ansvar for sentralbankvirksomheten. Jon Nicolaisen søkte avskjed 4. desember.

2020 har vært et krevende år for medarbeiderne i Norges Bank. Den økonomiske krisen har krevet svært høy arbeidsinnsats. Samtidig har helsekrisen utfordret måten vi organiserte arbeidet på. Operasjoner og analysearbeid har vært gjennomført fra hjemmekontor i samarbeid med enkelte nøkkelpersoner som har vært på jobb på Bankplassen. Flere av utekontorene har vært stengt i lange perioder. Til tross for dette har bankens ansatte gjennom hele året levert faglig høy kvalitet.

I Norges Bank har 13 blitt smittet av koronaviruset i 2020.

Årstalen 13. februar 2020.

Forvaltning av Statens pensjonsfond utland

Norges Bank forvalter Statens pensjonsfond utland (SPU) med sikte på høyest mulig avkastning over tid, innenfor de rammene som mandatet fra Finansdepartementet setter. Banken følger ulike investeringsstrategier i forvaltningen. For perioden fra og med 2013 er strategiene delt inn i hovedgruppene allokering, verdipapirseleksjon og markedseksponering. De ulike strategiene bygger på fondets særtrekk som en stor, langsiktig investor med begrensede likviditetsbehov.

Forvaltningen i 2020

Ved utgangen av 2020 var markedsverdien til SPU 10 914 milliarder kroner. Markedsverdien endres som følge av avkastning på investeringene, innskudd eller uttak fra SPU og endringer i verdien av norske kroner målt mot de valutaene fondet er investert i. Avkastningen i 2020 tilsvarte 1 070 milliarder kroner. Endringer i kronekursen økte markedsverdien med 58 milliarder kroner, men det har ingen betydning for fondets internasjonale kjøpekraft.

Uttaket fra den norske stat var 302 milliarder kroner etter utbetalt forvaltningsgodtgjøring. Uttaket ble økt betydelig gjennom året for å finansiere ekstrautgiftene knyttet til håndteringen av koronapandemien.

I 2020 var avkastningen i SPU før forvaltningskostnader på 10,9 prosent målt i fondets valutakurv. Aksjeavkastningen var 12,1 prosent og obligasjonsavkastningen 7,5 prosent. Avkastningen på investeringer i unotert eiendom var minus 0,1 prosent.

Avkastningen varierte mye gjennom året. Da koronapandemien spredte seg i mars, falt verdien av fondets aksjeinvesteringer mye på kort tid. Det bidro til at aksjeandelen i fondets referanseindeks falt og utløste betingelsene for å justere andelen gradvis tilbake til 70 prosent. Fondets avkastning i første kvartal var den laveste i fondets historie, målt i både kroner og prosent. Både den kraftige oppgangen i aksjekursene utover våren og uttak av midler fra fondet reduserte behovet for kjøp av aksjer. Ved utgangen av første halvår var aksjeandelen tilbake på 70 prosent.

Det var betydelige avkastningsforskjeller mellom aksjer i ulike sektorer, noe som også bidro til at aksjer i ulike geografiske regioner utviklet seg forskjellig. Smittetiltakene som følge av koronapandemien bidro til at avkastningen på både noterte og unoterte eiendomsinvesteringer var negativ.

Virusutbruddet og den delvise nedstengingen av Norges Banks kontorer i Norge og utlandet skapte utfordringer for forvaltningen av Statens pensjonsfond utland. Hovedstyret anerkjenner at banken på ethvert tidspunkt har vært i stand til å gjennomføre samfunnsoppdraget og forvaltet fondet i tråd med vedtatte strategier. I et år med operative utfordringer og til dels krevende markedsforhold, var avkastningen før forvaltningskostnader 0,27 prosentpoeng høyere enn avkastningen på fondets referanseindeks.

Resultatbidragene fra de ulike strategiene i 2020 viser et negativt bidrag til meravkastning fra allokering, mens både markedseksponering og verdipapirseleksjon bidro positivt. Det største bidraget til meravkastning kom fra intern verdipapirseleksjon i aksje- og renteforvaltningen. Forvaltningskostnadene utgjorde til sammen 0,05 prosent av forvaltet kapital.

De relative resultatbidragene fordelt på aksje-, rente- og eiendomsforvaltningen viser et negativt bidrag til samlet meravkastning fra eiendomsforvaltningen, noe som gjenspeiler at utviklingen i eiendomssektoren var svak i 2020. Bidragene til meravkastning fra både aksje- og renteforvaltningen var positive.

Resultater målt over tid

Hovedstyret legger vekt på at resultatene i forvaltningen må vurderes over tid. Målt over hele perioden 1998–2020 har den årlige avkastningen for fondet vært 6,3 prosent. Årlig netto realavkastning, etter fradrag for inflasjon og forvaltningskostnader, var 4,4 prosent i denne perioden. Den årlige avkastningen før forvaltningskostnader har vært 0,25 prosentpoeng høyere enn avkastningen på referanseindeksen fra Finansdepartementet i perioden.

I perioden siden 2013 har årlig meravkastning før forvaltningskostnader vært på 0,20 prosentpoeng. Bidragene fra de tre gruppene strategier viser at allokering i denne perioden har gitt et negativt bidrag til relativ avkastning, mens bidragene fra både markedseksponering og verdipapirseleksjon har vært positive.

Målsettingen for bankens forvaltning er å oppnå høyest mulig avkastning etter kostnader. Målet om høyest mulig avkastning skal nås innenfor en akseptabel risiko. Risikoen måles, analyseres og følges opp ved bruk av et bredt sett av måltall og ulike typer analyser. En sentral bestemmelse i mandatet fra Finansdepartementet er at Norges Bank skal legge opp forvaltningen med sikte på at forventet relativ volatilitet ikke overstiger 1,25 prosentpoeng.

Ved utgangen av 2020 var forventet relativ volatilitet 0,56 prosentpoeng, mot 0,33 prosentpoeng ved forrige årsskifte. Økningen skyldes ikke først og fremst større avvik mellom fondet og referanseindeksen, men at den målte risikoen øker på grunn av de observerte svingningene i markedene gjennom 2020. Målt over hele perioden 1998–2020 har den faktiske relative volatiliteten vært 0,66 prosentpoeng.

Forvaltningen av Statens pensjonsfond utland skal være kostnadseffektiv. En kostnadseffektiv gjennomføring av forvaltningen bidrar til målet om høyest mulig avkastning etter kostnader. I perioden 2013–2020 var den årlige forvaltningskostnaden 0,06 prosent av forvaltet kapital. I 2020 var samlede forvaltningskostnader målt i kroner 5,3 milliarder, tilsvarende 0,05 prosent av forvaltet kapital. Forvaltningskostnadene er lave sammenlignet med andre forvaltere.

I tråd med forvaltningsmandatet fra Finansdepartementet rapporteres resultater og hovedstyrets vurdering av resultatene i en egen årlig rapport om forvaltningen av Statens pensjonsfond utland. Hovedstyret er tilfreds med at avkastningen både i 2020 og over tid har vært god, og høyere enn avkastningen på referanseindeksen som forvaltningen måles mot.

Arbeidet med å integrere hensynet til ansvarlig forvaltning er omtalt på i Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland

Råd og ny daglig leder

En viktig del av hovedstyrets arbeid med Statens pensjonsfond utland er å gi råd om videreutvikling av forvaltningen. Hovedstyret har i løpet av 2020 svart på flere henvendelser fra Finansdepartementet knyttet til fondets strategi. Banken har blant annet redegjort for erfaringene med den operative gjennomføringen av forvaltningen i lys av koronapandemien.

Sentralbankloven fastsetter at hovedstyret skal ansette en daglig leder av bankens forvaltning av Statens pensjonsfond utland. Hovedstyret presenterte i mars 2020 Nicolai Tangen som ny CEO i NBIM. Tangen tiltrådte 1. september.

Signering av arbeidsavtale for Nicolai Tangen med Øystein Olsen og hovedstyret.

Valutareservene

Norges Bank holder valutareserver for beredskapsformål. De skal kunne benyttes til transaksjoner i valutamarkedet som ledd i gjennomføringen av pengepolitikken, ut fra hensynet til finansiell stabilitet og for å møte Norges Banks internasjonale forpliktelser. Det legges stor vekt på at valutareservene er plassert i likvide papirer. Forvaltningen av valutareservene rettes inn mot å oppnå høyest mulig avkastning innenfor rammene av forvaltningen.

Valutareservene er delt inn i en renteportefølje og en aksjeportefølje. I tillegg inkluderer valutareservene en petrobufferportefølje som skal motta statens kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i utenlandsk valuta. Formålet med petrobufferporteføljen er å sørge for en hensiktsmessig håndtering av statens behov for veksling mellom utenlandsk valuta og norske kroner, samt å foreta overføringer til/fra Statens pensjonsfond utland. Petrobufferporteføljen blir plassert i korte rentepapirer.

Prinsipper for forvaltning av valutareservene

Det er Norges Banks hovedstyre som fastsetter prinsipper for forvaltningen av valutareservene. I prinsippene settes investeringsunivers og referanseindeks for aksjeporteføljen og renteporteføljen, samt strategisk aksjeandel og maksimal forventet relativ volatilitet. Hovedstyret foretar årlig en vurdering av strategi og rammeverk for forvaltningen av valutareservene.

I henhold til hovedstyrets prinsipper skal det gjennomføres en rebalansering dersom aksjeandelen avviker med fire prosentpoeng fra strategisk aksjeandel. En slik rebalansering ble gjennomført i desember, som følge av sterk vekst i verdien av aksjeporteføljen, ved en overføring på 27 milliarder kroner fra aksje- til renteporteføljen.

Forvaltningen i 2020

Markedsverdien av valutareservene var 598,4 milliarder kroner ved utgangen av 2020. Aksjeporteføljen utgjorde 118,6 milliarder kroner, mens renteporteføljen og petrobufferporteføljen utgjorde henholdsvis 459,8 og 20,0 milliarder kroner. Valutareservene økte med 51,3 milliarder kroner i løpet av 2020. Avkastning i internasjonal valuta bidro til å øke reservene med 36,2 milliarder kroner, mens styrking av kronekursen reduserte valutareservene med 5,1 milliarder kroner. Netto tilførsel økte valutareservene med 20,2 milliarder kroner. Netto tilførsel skyldes i all hovedsak overføringer til petrobufferporteføljen fra SPU. I løpet av 2020 gjennomførte Norges Bank valutaintervensjoner ved kjøp av kroner mot euro. Tiltaket reduserer verdien av valutareservene.

Kronekursbevegelser vil først og fremst påvirke egenkapitalen til Norges Bank, ikke bankens evne til å oppfylle sine forpliktelser i valuta.

Avkastning på valutareservene, ekskludert petrobufferporteføljen, var 5,9 prosent målt i internasjonal valuta i 2020. Aksjeinvesteringene hadde en avkastning på 14,9 prosent, mens renteinvesteringene hadde en avkastning på 3,1 prosent i 2020 Aksjeinvesteringene utgjorde 20,5 prosent av den samlede aksje- og renteporteføljen ved utgangen av 2020.

I forhold til referanseindeksen hadde aksjeinvesteringene en mindreavkastning på -0,03 prosentpoeng. Renteinvesteringene hadde en meravkastning på 0,01 prosentpoeng. Det er hovedstyrets vurdering at resultatet av forvaltningen i 2020 og for den siste tiårsperioden er godt.

Betalingssystemet

Norges Bank skal legge til rette for et sikkert og effektivt system for oppgjør av betalinger og utstede sedler og mynter. Norges Bank skal overvåke betalingssystemet og annen finansiell infrastruktur og bidra til beredskapsløsninger. Etter betalingssystemloven er Norges Bank tilsynsmyndighet for interbanksystemer.

Driften av finansiell infrastruktur har vært stabil under koronapandemien. Hovedstyret vurderer driften i den norske finansielle infrastrukturen som sikker og effektiv.

Norges Banks oppgjørssystem

I Norges Banks oppgjørssystem (NBO) foretas oppgjør av betalinger mellom banker og andre institusjoner som har konto i Norges Bank. De fleste betalinger i norske kroner blir i siste instans gjort opp i NBO. Med unntak av to kortvarige avbrudd i ekstern datakommunikasjon var driften av Norges Banks oppgjørssystem stabil gjennom 2020. I oppgjørssystemet ble det i gjennomsnitt gjort opp betalinger for om lag 421 milliarder kroner hver dag. Ved utgangen av 2020 hadde bankene folio- og reserveinnskudd i Norges Bank på i alt 40,6 milliarder kroner.

Hovedstyret er tilfreds med at driften av NBO i 2020 har vært stabil og uten vesentlige avbrudd i oppgjør eller sikkerhetsstillelse.

Bedre løsninger for raske betalinger

En velfungerende løsning for realtidsbetalinger er en viktig del av et effektivt betalingssystem. Finans Norge og Norges Bank startet i 2017 et prosjektarbeid for å innføre en forbedret infrastruktur for betalinger mellom bankkunder med kontrollerbar risiko for bankene. Bankene tok i bruk den nye løsningen i 2020.

Andelen av betalinger som gjennomføres i realtid, vil trolig øke i årene som kommer. Det er derfor fortsatt behov for å utvikle infrastrukturen videre. Norges Bank har i 2020 vurdert nærmere om realtidsbetalinger bør gjøres opp enkeltvis og direkte i sentralbankpenger eller om dagens oppgjørsløsning skal videreutvikles basert på gjeldende arbeidsdeling mellom Norges Bank og banknæringen. Dette vurderes videre i 2021.

Kontanter

Publikums tilgang på sentralbankpenger i form av kontanter er et sentralt kjennetegn ved betalingssystemet. Bruken av kontanter i Norge har falt i mange år. Norges Bank mener det er viktig å sikre at kontanter er tilgjengelige og anvendelige slik at de kan fylle sine funksjoner i betalingssystemet.

Kontanter er ifølge sentralbankloven tvungne betalingsmidler. Banken har over noe tid sett en utvikling hvor flere fysiske brukersteder ikke tar imot betaling med kontanter. Norges Bank har tidligere i brev til Finansdepartementet 31. januar 2019 gitt uttrykk for at det er behov for en klargjøring av rekkevidden av finansavtalelovens bestemmelse om at forbruker alltid har rett til å foreta oppgjør med tvungne betalingsmidler hos betalingsmottakeren.

Finanstilsynet fikk 2. september 2020 i oppdrag fra Finansdepartementet å kartlegge og vurdere bankenes samlede tilbud av kontanttjenester, og utveksle faktagrunnlag og vurderinger med Norges Bank. Arbeidet skal være ferdig innen utgangen av februar 2021. Resultatet av vurderingene vil utgjøre et grunnlag for å vurdere om det er behov for nye tiltak eller regelverksendringer for å sikre kontantenes tilgjengelighet.

Nye betalingsløsninger og digitale sentralbankpenger

De siste årene har nye aktører og nye typer betalingsløsninger kommet inn på betalingsmarkedet. Store teknologiselskaper kan få økt innflytelse i betalingssystemet på bekostning av banker og andre finansinstitusjoner. Også blant leverandørene til betalingsinfrastrukturen skjer det strukturelle endringer ved at globale aktører tar posisjoner i Norge og Norden.

De strukturelle endringene i betalingssystemet reiser spørsmål om det er behov for tiltak fra Norges Bank for at man skal kunne betale effektivt og sikkert i norske kroner også i fremtiden. En sentral problemstilling er om Norges Bank bør utstede sentralbankpenger til allmennheten også i digital form. Norges Bank er i ferd med å utrede dette, motivert av både fallende kontantbruk og hensynet til «føre var». Banken ønsker å være forberedt på å kunne innføre digitale sentralbankpenger dersom det er viktig for et effektivt og sikkert betalingssystem. I løpet av første halvår 2021 vil Norges Bank beslutte hvordan det skal arbeides videre med denne problemstillingen.

Cybersikkerhet

Betalingssystemet er i økende grad digitalt. Tiltakende risiko knyttet til cyberkriminalitet og eventuelle angrep mot sentrale IKT-systemer er en utfordring for effektiviteten og sikkerheten i betalingssystemet. Den europeiske sentralbanken utarbeidet i 2018 et rammeverk (TIBER-EU) for testing av cybersikkerheten i finansiell sektor. Flere av våre naboland, blant annet Danmark, Sverige og Finland, har innført nasjonale TIBER-rammeverk. Norges Bank og Finanstilsynet har invitert næringen og relevante myndigheter til dialog i arbeidet med å utarbeide et forslag til nasjonalt rammeverk (TIBER-NO) for testing av cyberforsvaret til foretak i finansiell sektor også i Norge.

Norges Bank har ved flere anledninger pekt på at det bør utredes nærmere hvordan sentrale IKT-leverandører og datasentre best kan underlegges tilsyn. EU-kommisjonen har i 2020 gjennomført en høring om regelverksendringer for å forbedre motstandsdyktigheten mot cyberangrep i finanssektoren. Finansdepartementet ba om innspill til norsk posisjon. Norges Bank viste i brev til departementet 14. februar 2020 til at EU-kommisjonen adresserer mange av de samme utfordringene som Norges Bank har tatt opp om IKT-leverandører.

Medarbeidere

Norges Banks medarbeidere

Ved utgangen av 2020 hadde Norges Bank 925 fast ansatte. Av disse er 518 ansatt i Norges Bank Investment Management, 257 i sentralbankvirksomheten og 143 i Norges Bank Administrasjon. I tillegg er 7 ansatt i Tilsynssekretariatet. Banken har medarbeidere fra totalt 35 nasjoner og kontorer i Oslo, London, New York, Shanghai og Singapore.

Kvinneandelen blant de fast ansatte i Norges Bank ved utgangen av 2020 var 33 prosent. I de ulike områdene var kvinneandelen henholdsvis 25 prosent i Norges Banks Investment Management, 33 prosent i sentralbankvirksomheten og 57 prosent i Norges Bank Administrasjon.

Hovedstyret har satt som langsiktig mål at kvinneandelen i Norges Bank skal være minst 40 prosent totalt sett. Dette legges til grunn i arbeid med strategi og handlingsplaner, og vektlegges ved planlegging og gjennomføring av rekrutteringsprosesser.

Medarbeiderne under koronapandemien

2020 har vært et krevende år for alle medarbeidere i Norges Bank. Den økonomiske krisen har krevet svært høy arbeidsinnsats, langt utover et normalår. Samtidig har helsekrisen gjort arbeidssituasjonen vanskelig. Medarbeidere har arbeidet på hjemmekontor i store deler av året og flere av utekontorene har vært stengt i lange perioder. Markedsoperasjoner og analysearbeid har vært gjennomført fra hjemmekontor i samarbeid med enkelte nøkkelpersoner som tidvis har vært til stede på kontoret. Til tross for dette har bankens ansatte gjennom hele året levert arbeid med faglig høy kvalitet.

Helse og sikkerhet

Norges Bank prioriterer å verne om liv og helse for dem som har sitt virke i banken. Da koronapandemien var et faktum, ble det straks iverksatt mange tiltak for å sikre helsen til bankens medarbeidere. Det ble blant annet innført husregler om avstand og hygiene, antall-begrensinger ble merket på alle møterom, håndsprit ble gjort tilgjengelig over hele banken og kantinen ble organisert slik at maten var trygg og avstand ble holdt. Da Norge stengte ned 12. mars innførte Norges Bank krav om hjemmekontor i periodene med høyt smittetrykk, og delvis hjemmekontor i perioder med lavt smittetrykk. For å sikre en trygg møteplass ble det raskt bygget opp et system for digitale møter med høyt sikkerhetsnivå. Sentralbankledelsens planlagte foredrag ble i de kritiske periodene avlyst eller endret til web-foredrag og alle sosiale aktiviteter internt i banken ble avlyst eller gjort digitalt.

I Norges Bank har 13 medarbeidere blitt smittet av koronaviruset i 2020, og det har ikke vært noen kjent smittespredning internt i banken.

I 2020 ble det rapportert 7 hendelser/skader knyttet direkte til arbeid i Norges Banks lokaler. Ingen skader eller ulykker fra kontorvirksomheten er alvorlige, eller er meldt til Arbeidstilsynet som yrkesskade i 2020. Sykefraværet er stabilt lavt. I 2020 var sykefraværet på 1,7 prosent.

Samarbeid med fagforeningene

Ledelsen i banken har god og regelmessig kontakt med fagforeningene. Gjennom forhandlinger og drøftinger skapes grunnlaget for en god arbeidsplass.

Samarbeidet med fagforeningene har vært spesielt viktig i 2020 da bankens medarbeidere arbeidet under krevende forhold. Tett og god kontakt mellom bankens ledelse og fagforeningene har bidratt til at man sammen kunne gjøre forholdene så gode som mulig.

Virksomhetsstyring, risikostyring og internkontroll

Virksomhetsstyring

Arbeidet med implementering av ny sentralbanklov og implementering av ny styringsmodell har hatt høy prioritet. Bankens styringsmodell og organisasjonsstruktur er nå tilpasset den nye loven. Tidlig i 2020 ble forretningsorden for både hovedstyret og komiteen for pengepolitikk og finansielle stabilitet vedtatt, samt ansvars- og arbeidsdeling mellom komiteen og hovedstyret.

Hovedstyret vedtok i 2019 etableringen av det nye området Norges Bank Administrasjon (NBA). NBA ble offisielt lansert 10. desember 2019. Omorganiseringen medførte at avdeling for konsern- og fellesfunksjoner i sentralbankvirksomheten og enkelte støttefunksjoner i NBIM ble samlet i det nye området. NBA skal ivareta virksomhetsovergripende oppgaver på vegne av sentralbanksjefen, utnytte samlet kompetanse, styrke felles kultur, bidra til kostnadseffektive løsninger og understøtte at banken er én institusjon. Opprettelsen av NBA har ført til endringer i ansvars- og arbeidsdelingen mellom sentralbanksjefen, som daglig leder av Norges Bank, og daglig leder NBIM. Hovedstyret har vedtatt nye stillingsinstrukser for sentralbanksjefen og CEO for NBIM som speiler den nye ansvars- og arbeidsdelingen.

Norges Bank skal ha en virksomhetsstyring i tråd med beste praksis. Hovedstyret følger opp virksomheten gjennom periodisk rapportering av resultater og mål, handlingsplaner, budsjett, finansiell og operasjonell risiko og etterlevelse.

Norges Bank skal være kostnadseffektiv og ha en forsvarlig ressursbruk sammenliknet med lignende virksomheter. Hovedstyret anvender blant annet eksterne sammenligninger av bankens ressursbruk mot andre lignende organisasjoner, «benchmarking», som verktøy i virksomhetsstyringen. I løpet av 2020 er det gjennomført flere sammenligninger av kostnadene for forvaltningen av Statens pensjonsfond utland (SPU). Hovedstyret er tilfreds med at banken kommer godt ut av disse sammenligningene. I 2020 har hovedstyret særlig vært opptatt av kostnadseffektivisering. Hovedstyret har hatt en tett oppfølging av budsjettprosessen, og plan- og budsjett for 2021 ble behandlet på flere styremøter i annet halvår. Videre behandlet hovedstyret i september en gevinstrealiseringsplan som følge av ny organisering av administrative funksjoner i NBA.

Risikostyring og internkontroll

Norges Bank følger egen forskrift om risikostyring og internkontroll, fastsatt av Finansdepartementet. I tillegg fastsetter Finansdepartementet en rekke rammer for forvaltningen av SPU, herunder blant annet aktivaklasseallokering og referanseindeks. Tilsvarende fastsetter hovedstyret rammer for forvaltningen av valutareservene. Det har ikke vært brudd på rammene for forvaltning av SPU eller valutareservene i 2020.

Rapportering og oppfølging av hendelser utgjør en viktig del av tiltakene for å forbedre driften og internkontrollen. Vesentlige risikoer følges opp gjennom regelmessig rapportering og oppfølging av tiltak til hovedstyret. Hovedstyret har bestemt at det for NBIM i løpet av en tolvmånedersperiode skal være mindre enn 20 prosent sannsynlighet for at operasjonelle risikofaktorer vil føre til 750 millioner kroner eller mer i brutto tap. Denne grensen betegnes som styrets risikotoleranse. I 2020 var den operasjonelle risikoeksponeringen innenfor styrets risikotoleranse.

Informasjonssikkerhet og stabile IT-systemer

Virksomheten er IT- og informasjonsintensiv. Transaksjonsprosessene som leder til finansiell rapportering er i utstrakt grad automatiserte. Hoveddelen av IT-systemene er standardsystemer som er tilpasset virksomhetens behov, og er levert og driftet av tredjeparter.

Stabile IT-systemer er en grunnleggende forutsetning for at Norges Bank skal kunne løse sitt samfunnsoppdrag. Norges Bank arbeider systematisk for å sikre høy driftsstabilitet og har robuste prosesser for avviks- og endringshåndtering. Driftsstabilitet er kritisk for å kunne forvalte SPU som gjennomfører nærmere 1 300 transaksjoner daglig. Norges Banks oppgjørssystem er vårt mest samfunnskritiske system (NBO) og har som formål å gjennomføre sikre og effektive oppgjør av betalinger mellom banker som har konto i Norges Bank. Det er et mål at oppgjørsfunksjonen i NBO skal være stabil og uten vesentlige avvik.

I sentralbankvirksomheten pågår et prosjekt for modernisering av IT-plattformen og bytte av driftsleverandør. I tillegg er den interne IT-organisasjonen oppbemannet for å ytterligere styrke kontroll på driftsnære og sikkerhetsrelaterte funksjoner. Alle kontrakter er nå inngått og prosjektet er i implementeringsfasen. Dette er i tråd med prosjektets tidsplan og målet om avslutning i 2022.

Norges Bank arbeider kontinuerlig med å sikre at banken har tilfredsstillende prosesser og riktig bemanning i IKT-funksjonen. Banken observerer et komplekst trusselbilde, og som leverandør av samfunnskritisk infrastruktur vil Norges Bank være et mål for avanserte trusselaktører. Risikoreduserende tiltak identifiseres og implementeres løpende. Det utføres en rekke opplæringsaktiviteter, eksempelvis nettfiskeøvelser og e-læringer, for å styrke ansattes bevissthet. Relevante kontroller gjennomføres basert på rammeverk og standarder for beste praksis. Norges Bank bruker rammeverket «US National Institute of Standards and Technology Cyber Security Framework (NIST CSF)» for håndtering av informasjon- og IT-sikkerhetsrisiko.

For å håndtere kritiske og alvorlige drift- og sikkerhetshendelser er det etablert døgnkontinuerlig vaktordninger. Det har ikke vært sikkerhetshendelser med alvorlig konsekvens i 2020.

Koronapandemien har ført til utstrakt bruk av hjemmekontor og videokonferanseløsninger. Det har vært spesielt fokus på sikkerhet på hjemmekontor. Under pandemien har det vært en økning i antall cyberangrep. Som følge av robuste kontroller har imidlertid ingen av disse angrepene medført alvorlige konsekvenser.

Norges Bank behandler personopplysninger for ulike formål, blant annet for å utarbeide statistikk og analyser, sende ut nyhetsvarsel på e-post, behandle henvendelser og motta besøk fra publikum, for saksbehandlingsformål og for å ivareta bankens sikkerhet. Personopplysninger behandles i henhold til personopplysningsloven og annet relevant regelverk. I medhold av ny sentralbanklov kan banken innhente data fra enda flere kilder. Dette inkluderer også personopplysninger. Det er etablert spesifikke sikkerhetskontroller og prosedyrer for lagring og behandling av personsensitive data.

Hovedstyret har høy oppmerksomhet på informasjons- og IT-sikkerhet, herunder oppfølging av utkontrakterte IT-funksjoner. Hovedstyret følger den operative og finansielle risikoen knyttet til bruk av IT-systemer løpende gjennom sin vurdering av operasjonell risiko og internkontroll. Basert på rapportering fra administrasjonen og internrevisjonen gir hovedstyret representantskapet en årlig vurdering av risikosituasjonen. Det er ikke avdekket vesentlige mangler i styrings- og kontrollregimet gjennom 2020, og hovedstyret vurderer kontrollmiljøet og kontrollsystemene som gode.

Verifikasjon

Avkastningsberegningen for SPU verifiseres av uavhengig tredjepart i henhold til etterlevelse av Global Investment Performance Standards (GIPS). Verifikasjonsrapport for etterlevelse av GIPS standarden er mottatt uten merknader.

Bankens revisor, Deloitte AS, har gjort en uavhengig gjennomgang av informasjonen presentert under kapitlet Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland.

Balansesammensetning og finansielle fremtidsutsikter

Norges Banks balanse

Norges Banks balanse består av flere poster direkte knyttet til bankens oppgaver. Balansesummen ved utgangen av 2020 var på 11 679 milliarder kroner. Balansen domineres av poster knyttet til Statens pensjonsfond utland (SPU) og valutareservene. Andre vesentlige poster er innskudd fra staten og banker, sedler og mynt i omløp og fordringer på og gjeld til IMF.

Finansdepartementet har plassert en bestemt del av statens formue på en egen konto i Norges Bank (SPU-kronekonto). Denne blir presentert som gjeld til Finansdepartementet. Banken plasserer innskuddet videre, i eget navn, i henhold til mandat for forvaltningen av SPU fra Finansdepartementet. Nettoverdien av investeringsporteføljen blir presentert på egen linje som eiendel i balansen til Norges Bank. Verdien av kronekontoen vil alltid tilsvare verdien av investeringsporteføljen fratrukket påløpt forvaltningsgodtgjøring.

Ved utgangen av 2020 var markedsverdien av SPUs investeringer 10 914 milliarder kroner. Påløpt forvaltningsgodtgjøring var 5,3 milliarder kroner.

Detaljert regnskapsrapportering for investeringsporteføljen til SPU fremgår av note 20 i regnskapet. I tillegg lages det en særskilt årsrapport for forvaltningen av SPU. Her inngår de deler av bankens regnskap som vedrører investeringsporteføljen. Norges Bank har som forvalter ingen finansiell risiko knyttet til forvaltningen av SPU.

Foruten SPU utgjør valutareservene majoriteten av eiendelene. Valutareservene er hovedsakelig investert i aksjer, rentepapirer og kontantplasseringer. Nettoverdien av valutareservene utgjorde 595,9 milliarder kroner ved utgangen av 2020 mot 546,3 milliarder kroner ved utgangen av 2019.

Se for øvrig egne avsnitt i årsberetningen for nærmere utdyping av forvaltningen av SPU i Forvaltning av Statens pensjonsfond utland og valutareservene i Valutareservene.

Gjennom statens konsernkontoordning samles alle statlige midler daglig på konto i Norges Bank. Ved utgangen av 2020 var innskuddet 313 milliarder kroner. Dette utgjør da den største gjeldsposten i balansen, utover SPU-kronekonto. Innskuddet vil imidlertid variere mye gjennom året som følge av store inn- og utbetalinger over statens driftskontoer. Gjennomsnittlig innskudd var om lag 260 milliarder kroner i 2020, mot 190 milliarder kroner i 2019. Hovedårsaken til økningen er større utflyt fra SPU til statens konto gjennom 2020, men statens innskudd påvirkes imidlertid av flere forhold og hele endringen kan ikke tilskrives de ekstraordinære uttakene fra SPU.

Sedler og mynt i omløp er en gjeldspost for Norges Bank, som følge av publikums fordring på banken. Størrelsen er drevet av publikums etterspørsel etter kontanter og er de siste årene redusert i takt med synkende etterspørsel. Ved årsslutt var 41 milliarder kroner i omløp, mot 41,6 milliarder kroner ved utgangen av 2019.

Innskudd fra banker, som består av folio- og reserveinnskudd samt F-innskudd, styres gjennom likviditetspolitikken. Per 31. desember 2020 utgjorde innskuddene 52,8 milliarder kroner, mot 58,9 milliarder kroner ved utgangen av 2019.

Norges Bank forvalter også Norges finansielle forpliktelser og rettigheter overfor det internasjonale valutafondet (IMF). Norges Bank har dermed både fordring på og gjeld til IMF. Se note 17 for detaljert omtale. Nettoposisjon mot IMF ved utgangen av året er en fordring på 17,2 milliarder kroner, mot 11,8 milliarder kroner i 2019.

Koronapandemien har påvirket balansen

Koronapandemien har gitt flere store utslag på Norges Banks balanse gjennom 2020.

Norges Bank har tilført ekstraordinær likviditet til banksystemet gjennom ekstraordinære F-lån. Lånene tilbys for å sikre at styringsrenten får gjennomslag i pengemarkedsrentene. Per 31.desember 2020 utgjorde F-lån til bankene 80,2 milliarder kroner, mot 6,6 milliarder kroner ved utgangen 2019. F-lån øker balanselinjen Utlån til banker. Overskuddslikviditeten har blitt trukket inn gjennom daglige F-innskudd og utgjør 12 milliarder kroner ved utgangen 2020, mot 18 milliarder kroner ved utgangen av 2019. F-innskudd påvirker balanselinjen Innskudd fra banker.

Som følge av stor etterspørsel i markedet etter amerikanske dollar er det i tillegg inngått en midlertidig dollar-likviditetsordning med USAs Federal Reserve (FED). Ordningen sikrer at norske banker kan tilbys F-lån i dollar. Norges Bank låner tilsvarende beløp fra FED, som bankene tildeles i F-lånsauksjonene. Ved utgangen av 2020 er det ingen utestående F-lån i dollar og Norges Bank har da heller ikke lån fra FED.

Finansielle framtidsutsikter

Sammensetningen av balansen forventes normalt over tid å gi en positiv avkastning sett bort fra valutakurseffekter. Dette er basert på en forventning om høyere avkastning på plasseringene i aksjer og obligasjoner enn kostnaden på gjeldspostene. Bankens eiendeler er hovedsakelig plasserte i valuta, mens gjelden primært er i norske kroner.

Markedsrentene er imidlertid for tiden svært lave, også lange renter. De lave markedsrentene innebærer en lavere løpende avkastning og bidrar til å redusere avkastningsforventningene fra rentepapirer i tiden fremover. Mulighetene for ytterligere kursgevinster på renteinvesteringer er begrenset, mens muligheten for kurstap ved stigende markedsrenter er betydelig. Ettersom en stor del av valutareservene og deler av SPU er plassert i obligasjoner, må det påregnes at utviklingen i markedsrentene fremover vil kunne redusere den samlede avkastningen i en periode.

Koronapandemien brakte verdensøkonomien inn i en dyp krise i 2020. Finansmarkedene var preget av betydelige svingninger gjennom året, store variasjoner mellom ulike bransjer og land og ekstraordinære støttetiltak fra myndighetene. Aksjemarkedene i flere land har gitt positiv avkastning og flere endte året på historisk toppnivå. Det er imidlertid fremdeles usikkerhet knyttet til utsiktene for verdensøkonomien fremover, blant annet grunnet videre usikkerhet rundt Covid-19. Utviklingen i 2020 er en påminnelse om at markedsverdier vil kunne variere mye fremover, også i negativ retning.

Som langsiktig investor er det ønskelig å forstå hvordan klimaendringer påvirker prising av aktiva, og hvordan vi best kan håndtere tilhørende risiko. Klimarisiko påvirker selskapenes evne til verdiskaping både på kort og lang sikt, og kan oppstå på ulike måter. Forståelse av denne typen risiko kan bidra i risikohåndteringen og investeringsbeslutninger.

For SPU vil fremtidig verdiutvikling blant annet påvirkes av uttak og tilførslene til fondet. Det er knyttet usikkerhet til nivået på eventuelle tilførsler fremover blant annet fordi oljeprisen vil kunne variere betydelig.

Endringer i kronekursen kan i tillegg gi betydelige utslag på valutareservenes og SPUs verdi målt i norske kroner. En må være forberedt på at avkastningen på valutareservene og SPU vil kunne svinge betydelig fra år til år.

Håndtering av finansiell risiko

Norges Bank legger stor vekt på å styre og kontrollere finansiell risiko. Hovedstyret har etablert prinsipper for risikostyring. Disse er videre utdypet gjennom rammeverk og retningslinjer i virksomhetsområdene.

Investeringsrisiko er definert som markedsrisiko, kredittrisiko og motpartsrisiko. Det benyttes flere målemetoder, prosesser og systemer for å kontrollere investeringsrisiko. Robuste og anerkjente risikostyringssystemer og prosesser komplementeres av internt utviklede målemetoder og prosesser.

Verdivurderinger, avkastingsmåling, styring og kontroll av risiko i forvaltningen skal følge internasjonalt anerkjente standarder og metoder. Det vises for øvrig til nærmere utdyping i regnskapsrapporteringen.

Hovedstyret på ny møtearena.

Resultatregnskapet

Totalresultat

Totalresultatet for 2020 ble et overskudd på 28,8 milliarder kroner, mot et overskudd på 43,8 milliarder kroner i 2019. Netto inntekt fra finansielle instrumenter ble 29,9 milliarder kroner i 2020, mot 44,6 milliarder kroner i 2019. Aksjeinvesteringene ga en gevinst på 18,1 milliarder kroner, mens renteinvesteringene ga en gevinst på 12,6 milliarder kroner. Netto inntekt fra finansielle instrumenter inkluderer også et tap på 0,5 milliarder kroner i valutaeffekt. Tilsvarende effekt for 2019 var en gevinst på 7 milliarder kroner.

Totalresultatet i SPU på 1 122,4 milliarder kroner består av et porteføljeresultat på 1 127,7 milliarder kroner fratrukket forvaltningsgodtgjøring på 5,3 milliarder kroner. Totalresultatet er tilført SPU-kronekonto per 31. desember 2020. Avkastningen ved forvaltningen, etter fradrag for godtgjørelse til Norges Bank, føres mot kronekontoen direkte og påvirker derfor ikke totalresultatet eller egenkapitalen til Norges Bank.

I samsvar med mandat for forvaltningen av SPU mottar Norges Bank godtgjørelse for kostnadene ved forvaltningen av SPU innenfor en øvre grense. Forvaltningsgodtgjøring fra Finansdepartementet var 5,3 milliarder kroner i 2020, mot 4,3 milliarder kroner i 2019. Norges Bank har også inntekter fra andre tjenester levert til banker og husleie fra eksterne leietakere. Inntekter utover forvaltningsgodgjøringen fra SPU var totalt 121 millioner kroner i 2020, mot 139 millioner kroner i 2019.

Driftskostnader

Driftskostnadene utgjorde 6,5 milliarder kroner i 2020, mot 5,4 milliarder kroner i 2019. Kostnadsøkningen skyldes i hovedsak økte honorarer til eksterne forvaltere med 1,1 milliarder kroner grunnet høyere meravkastning i forvaltningen av SPU, høyere andel ekstern forvaltning og valutaeffekter. Personalkostnadene er økt med 82 millioner kroner, hovedsakelig som følge av høyere prestasjonsbasert lønn, høyere pensjonskostnader, ordinær lønnsvekst samt valutaeffekter. Dette er delvis motvirket av lavere reisekostnader og noe færre ansatte. Videre er det lavere kostnader til innkjøp av sedler, innleid arbeidskraft samt reduserte avskrivninger. Kostnader til depottjenester har økt. 5,3 milliarder kroner av kostnadene i 2020 er knyttet til forvaltningen av SPU, herunder lønnskostnader, depot og oppgjørstjenester, IT-kostnader, analysetjenester og honorar til eksterne forvaltere. Driftskostnadene for forvaltningen av SPU, eksklusive honorarer til eksterne forvaltere, er i tråd med målsettingen om maksimalt fem basispunkter av fondets gjennomsnittlig markedsverdi.

Egenkapital

Egenkapitalen til Norges Bank var på 276,8 milliarder kroner per 31. desember 2020, mot 263,2 milliarder kroner per 31. desember 2019. Egenkapitalen består av et kursregulerings fond og et overføringsfond. Ved utgangen av 2020 var kursreguleringsfondet på 246,5 milliarder kroner og overføringsfondet på 30,3 milliarder kroner. Egenkapitalen til Norges Bank utgjør en andel på 35,9 prosent av balansestørrelsen, eksklusiv SPU, mot 40,9 prosent 2019. Hovedstyret vurderer egenkapitalen som tilstrekkelig til å oppfylle bankens formål jf. sentralbanklovens § 3-11 første ledd.

Disponering av totalresultatet

Disponeringen av totalresultatet til Norges Bank er regulert av retningslinjer for avsetning og disponering av Norges Banks overskudd, fastsatt ved kgl.res. 13. desember 2019 med hjemmel i sentralbankloven § 3-11 annet ledd.

Hovedlinjene er at totalresultatet disponeres til egenkapitalens kursreguleringsfond inntil dette har nådd 40 prosent av netto valuta reserver. Overskytende beløp disponeres til egenkapitalens overføringsfond. Hvert år overføres en tredjedel av overføringsfondet til statskassen.

I tråd med retningslinjene blir det gjennomført følgende overføringer og disponeringer: Av totalresultatet på 28,8 milliarder kroner er 22,7 milliarder kroner overført til kursreguleringsondet og 6,1 milliarder overført til overføringsfondet. Fra overføringsfondet blir det videre overført 15,2 milliarder kroner til statskassen.

Oslo, 4. februar 2021

Øystein Olsen

(daglig leder / hovedstyrets leder)

Ida Wolden Bache

(nestleder)

Karen Helene Ulltveit-Moe

Kristine Ryssdal

Arne Hyttnes

Hans Aasnæs

Nina Udnes Tronstad

Egil Herman Sjursen

Mona Helen Sørensen

(representant for de ansatte)

Truls Oppedal

(representant for de ansatte)

Tidslinje

Hovedstyremøter og nyheter

Januar

9. januar

Konst. hovedstyremøte. Ansvarsfordeling mellom hovedstyret og komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet

29. januar

Hovedstyremøte

Februar

5. februar

Hovedstyremøte

Mars

5. mars

Ekstraordinært hovedstyremøte om rekruttering av ny CEO for NBIM

24. mars

Hovedstyremøte om ansettelse av ny CEO for NBIM

26. mars

Nicolai Tangen presenteres som ny CEO for NBIM

April

23. april

Ekstraordinært hovedstyremøte. Redegjørelse om brev med spørsmål fra Norges Banks representantskap om ny CEO for NBIM

28. og 29. april

Hovedstyremøte. Spørsmål fra Norges Banks representantskap om ansettelsen av ny CEO for NBIM

Mai

20. mai

Ekstraordinært hovedstyremøte.

27. mai

Hovedstyremøte. Ansettelsesavtale med Nicolai Tangen underskrives

28. mai

Pressekonferanse om ansettelsesavtale med Nicolai Tangen

Juni

10. juni

Ekstraordinært hovedstyremøte. Orientering om status for ansettelse av ny CEO for NBIM

15. juni

Norges Bank gir ut minnemynt i anledning 100-årsjubileet for Anne Cath. Vestlys fødsel

24. juni

Hovedstyremøte

Juli

22. juli

Ekstraordinært hovedstyremøte

August

6. august

Ekstraordinært hovedstyremøte om høring i Stortingets finanskomité vedrørende ansettelse av ny CEO i NBIM

12. august

Hovedstyremøte

24. august

Ekstraordinært hovedstyremøte. Revidert ansettelsesavtale for ny CEO for NBIM. Pressekonferanse samme dag

September

1. september

Nicolai Tangen tiltrer som ny CEO i NBIM

7. september

Ekstraordinært hovedstyremøte.

30. september

Hovedstyremøte. Høringssvar NOU 2020:7 – Verdier og ansvar

Oktober

28. oktober

Hovedstyremøte

November

14. november

Gamle 1000-kronesedler går ut av sirkulasjon

25. november

Hovedstyremøte

Desember

18. desember

Hovedstyremøte. Endelig arbeidsavtale med CEO i NBIM

foredrag og Taler

Januar

23. januar

Visesentralbanksjef Egil Matsen holder foredrag på konferansen Green Finance Summit

Februar

13. februar

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder Årstalen

Mai

13. mai

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder web-foredrag: En historisk dyp nedgang på Norges Banks nettsider

19. mai

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder innledning til høring i Stortingets finanskomite: Gjennomføring av pengepolitikken

26. mai

Visesentralbanksjef Ida Wolden Bache holder web-foredrag for Oslo Macro Group

August

10. august

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder innledning for Stortingets finanskomité om ansettelsen av ny CEO for NBIM

September

2. september

Visesentralbanksjef Ida Wolden Bache holder web-foredrag for UBS

25. september

Visesentralbanksjefene Ida Wolden Bache og Jon Nicolaisen holder foredrag for regional nettverk midt-Norge i Trondheim

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder foredrag for regionalt nettverk sør i Kristiansand

Oktober

6. oktober

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder foredraget Pengepolitikkens rolle i koronatid for CME på BI

7. oktober

Visesentralbanksjef Ida Wolden Bache holder web-foredrag for Citi bank

9. oktober

Visesentralbanksjef Ida Wolden Bache holder foredrag på Boligkonferansen 2020

13. oktober

Visesentralbanksjefene Ida Wolden Bache og Jon Nicolaisen holder foredrag for regionalt nettverk innland på Hamar

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder foredrag på Norway Summit i Stavanger

19. oktober

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder foredrag på Litteraturhuset i Fredrikstad

30. oktober

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder innledning om Forvaltning av Statens pensjonsfond utland for Stortingets finanskomite

November

5. november

Visesentralbanksjef Ida Wolden Bache holder foredrag på Finans Norges betalingsformidlingskonferanse

19. november

Visesentralbanksjef Jon Nicolaisen holder sin høsttale i Norges Bank om Ansvarlig forvaltning og aktivt eierskap

Desember

21. desember

Sentralbanksjef Øystein Olsen holder web-foredrag for Regionalt nettverk øst, Statsøkonomisk forening og Bergens næringsråd.

Norges Banks komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet

I 2020 ble det etablert en egen komité med ansvar for pengepolitikk og finansiell stabilitet. Komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet består av sentralbanksjefen, de to visesentralbanksjefene og to eksterne medlemmer. De eksterne komitemedlemmene oppnevnes av Kongen i statsråd for fire år av gangen. Sentralbanksjefen er leder av komiteen, og de to visesentralbanksjefene er henholdsvis første og andre nestleder.

Ved utgangen av 2020 er det bare én visesentralbanksjef, etter at Jon Nicolaisen fratrådte som visesentralbanksjef 4. desember.

Komiteen har i 2020 hatt 26 møter og behandlet 104 saker innenfor sitt ansvarsområde.

Tabell 3 Komiteens arbeid i 2020

2020

Samlet effektiv møte- og seminartid

100 timer

Herav (i prosent av samlet tidsbruk):

– Innretning av pengepolitikken, inkl. arbeidet med Pengepolitiske rapporter

57 %

– Arbeidet med å fremme finansiell stabilitet, inkl. råd om motsyklisk kapitalbuffer

27 %

– Andre fagtemaer innenfor komiteens ansvarsområde

10 %

– Andre temaer (styrende dokumenter, protokoller, komiteens egendrift etc.)

6 %

Sentralbanksjef Øystein Olsen

Visesentralbanksjef Egil Matsen (frem til 31. mars)

Visesentralbanksjef Ida Wolden Bache (fra 1. april)

Visesentralbanksjef Jon Nicolaisen (frem til 4. desember)

Ingvild Almås

Oppnevnt som komitemedlem for perioden 1. januar 2020 – 31. desember 2021.

Almås er professor ved Institute for International Economic Studies (IIES), Stockholms Universitet, Principal Investigator på FAIR, Norges Handelshøyskole, og International Research Fellow ved Institute for Fiscal Studies (London), Centre for Economic Policy Research (CEPR) og CESifo. Hun var tidligere professor ved Norges Handelshøyskole. Almås sitter i Scientific Advisory Board for Max Planck Institute for Research on Collective Goods i Bonn, Tyskland, og hun leder porteføljestyret for velferd, kultur og samfunn i Norges Forskningsråd. Hun sitter også i styringsgruppen for Nobel Symposia. Almås har vært en av hovedredaktørene for The Scandinavian Journal of Economics, og har vært medredaktør i flere tidsskrifter.

Almås er utdannet samfunnsøkonom fra Universitetet i Oslo og har doktorgrad i samfunnsøkonomi fra Norges Handelshøyskole.

Jeanette Fjære-Lindkjenn

Oppnevnt som komitemedlem for perioden 1. januar 2020 – 31. desember 2023.

Fjære-Lindkjenn er stipendiat ved Nasjonalt senter for boligmarkedsforskning, Housing Lab. Hun har tidligere jobbet som makroøkonom i DNB Markets og som analytiker i Norges Bank. Fjære-Lindkjenn er samfunnsøkonom fra Universitetet i Oslo.

Fra venstre: Ingvild Almås, Jeanette Fjære-Lindkjenn, Øystein Olsen, Jon Nicolaisen og Ida Wolden Bache

Komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitets årsberetning for 2020

Stortinget vedtok ny sentralbanklov 28. mai 2019. Den nye sentralbankloven innebar opprettelse av en komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet. Komiteens virke startet 1. januar 2020.

Komiteen har ansvaret for Norges Banks utøvende og rådgivende myndighet i pengepolitikken, herunder virkemidler for å nå målene i pengepolitikken. Komiteen skal bidra i arbeidet med å fremme finansiell stabilitet gjennom rådgivning og bruk av de virkemidler den har til rådighet.

Vedtak om styringsrenten blir vanligvis gjort på de annonserte rentemøtene. I 2020 var det planlagt åtte slike møter, men koronapandemien gjorde at det ordinære rentemøtet i mars ble erstattet av to ekstraordinære rentemøter.

2020 – et dramatisk år

Norsk økonomi ble vurdert å være nær toppen av konjunktursyklen i desember 2019. På kort tid ble imidlertid utsiktene dramatisk endret. Koronapandemien førte til et kraftig tilbakeslag i norsk økonomi i 2020. Den økonomiske aktiviteten falt brått i mars og april, og arbeidsledigheten økte til historisk høye nivåer. Det var også betydelig uro i finansmarkedene.

Komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet reduserte styringsrenten fra 1,5 til 0 prosent i løpet av våren. I tillegg ble det iverksatt flere tiltak for å bidra til mer velfungerende finansmarkeder. Etter at kronen nådde rekordsvake nivåer mot en rekke valutaer i mars, kjøpte Norges Bank kroner for å bidra til et velfungerende marked for norske kroner. Komiteen ga råd til Finansdepartementet om å redusere nivået på den motsykliske kapitalbufferen i bankene fra 2,5 til 1 prosent. Departementet fulgte rådet.

Markedsuroen avtok i løpet av våren, og kronen styrket seg. Styrkingen gikk sammen med en oppgang i oljeprisen. Gjennom året økte den økonomiske aktiviteten og arbeidsledigheten avtok. Etter at strenge smitteverntiltak hadde ført til et kraftig fall i privat konsum, tok husholdningenes konsum av varer seg markert opp. Utover høsten økte smittespredningen i Norge og nye smitteverntiltak gjorde at husholdningenes etterspørsel falt. Pandemien og smitteverntiltakene dempet også investeringsviljen og -evnen i fastlandsforetakene. Bortfall av turisme ga fall i eksporten. Lav reiseaktivitet ga fall også i importen.

Aktiviteten i boligmarkedet falt i mars og april, og boligprisene avtok noe. Utover våren og sommeren tok aktiviteten og prisveksten seg opp. Utviklingen hadde trolig sammenheng med lavere utlånsrenter og en midlertidig utvidelse av fleksibilitetskvoten i boliglånsforskriften. Boligprisene fortsatte å øke markert gjennom høsten.

Fall i elektrisitetsprisene bidro til at veksten i konsumprisindeksen (KPI) avtok markert de første månedene i 2020. Veksten i KPI justert for avgiftsendringer og uten energivarer (KPI-JAE) tiltok gjennom våren og sommeren og lå over inflasjonsmålet på 2 prosent. Oppgangen kom i hovedsak som følge av høyere prisvekst på importerte varer.

I de pengepolitiske avveiingene gjennom 2020 la komiteen vekt på at norsk økonomi var inne i et kraftig tilbakeslag. Komiteens vurdering var at en lavere rente bidrar til å dempe tilbakeslaget i norsk økonomi, og at det reduserer faren for at arbeidsledigheten fester seg på et høyt nivå. I vurderingen av inflasjonsutsiktene la komiteen vekt på at oppgangen i den underliggende prisveksten trolig var midlertidig. I drøftingen av risikobildet var komiteen opptatt av at en lang periode med lave renter øker faren for at finansielle ubalanser bygger seg opp.

Før reduksjonen i mars var kravet til motsyklisk kapitalbuffer 2,5 prosent med bakgrunn i at finansielle ubalanser hadde bygd seg opp over lengre tid. I desember ga komiteen uttrykk for at bufferen på noe sikt skal tilbake til 2,5 prosent, og at den vil gi råd om økte bufferkrav i løpet av 2021. Komiteens vurdering var at det norske finansielle systemet har klart seg godt under koronapandemien, godt hjulpet av støttetiltak fra myndighetene, men at utsiktene for finansiell stabilitet likevel er noe svekket som følge av stor usikkerhet om det videre forløpet for pandemien og følgene for økonomien og finansmarkedene.

Pengepolitikk

Internasjonal økonomi

Utbruddet av koronaviruset og tiltakene for å begrense smitte førte til et alvorlig tilbakeslag for internasjonal økonomi i 2020. I mange land var BNP-fallet i andre kvartal det største som noensinne er målt. Aktivitetsnivået tok seg opp i løpet av sommeren, før gjeninnhentingen bremset opp utover høsten som følge av økt smitte og strengere smitteverntiltak. Tilgang på vaksine gir utsikter til et betydelig oppsving i den økonomiske aktiviteten internasjonalt i 2021.

Konsumprisveksten internasjonalt falt markert da koronapandemien brøt ut og strenge smitteverntiltak ble innført. Gjennom sommeren økte prisveksten noe. For 2020 sett under ett var den underliggende prisveksten hos handelspartnerne lavere enn året før og under inflasjonsmålene.

Den kraftige nedgangen internasjonalt ga et betydelig fall i det globale oljeforbruket og bidro til lave oljepriser. Den samlede produksjonen av olje var vesentlig høyere enn forbruket, og det var lite ledig lagerkapasitet. Spotprisen for olje falt fra over 65 dollar per fat i desember 2019 til under 10 dollar per fat i andre halvdel av april. Etter dette steg prisen markert. Oppgangen må ses i sammenheng med at oljeforbruket tok seg opp etter hvert som den økonomiske aktiviteten hentet seg inn igjen. Samtidig begrenset flere land både i og utenfor OPEC produksjonen. Utover høsten steg oljeprisen ytterligere blant annet som følge av positive vaksinenyheter. Ved utgangen av året var oljeprisen i overkant av 50 dollar per fat. Prisene på leveranser frem i tid indikerte om lag uendret oljepris de neste årene.

Virusutbruddet førte til betydelig uro i finansmarkedene. Aksjeindekser falt, og risikopåslagene i penge- og obligasjonsmarkedene steg.

Myndighetene i mange land iverksatte kraftige finanspolitiske tiltak for å begrense de økonomiske konsekvensene av koronaviruset. Sentralbanker reduserte styringsrentene og satte i gang omfattende tiltak for å stabilisere finansmarkedene. Tiltakene inkluderte tilførsel av likviditet i form av lån til banksystemet og program for kjøp av blant annet statsobligasjoner og foretaksobligasjoner. I mange land var tiltakene mer omfattende enn under finanskrisen. Forventede pengemarkedsrenter hos Norges handelspartnere falt markert. Samtidig falt også langsiktige renter mye. Markedsprisingen ved slutten av året indikerte forventninger om svært lave renter hos Norges viktigste handelspartnere i lang tid fremover.

Pressekonferanse 13. mars.

Finansielle forhold

Da pandemien slo inn over norsk økonomi i begynnelsen av mars, var styringsrenten på 1,5 prosent. Det ble raskt klart at komiteen måtte handle. Forut for beslutningene i mars og i ukene som fulgte, møttes derfor komiteen hyppig, og ofte på kort varsel. Styringsrenten i Norge ble satt ned med 0,50 prosentenheter til 1,0 prosent på et ekstraordinært møte 12. mars, og videre ned til 0,25 prosent på et nytt ekstraordinært møte allerede 19. mars. På rentemøtet 6. mai ble det besluttet å sette styringsrenten til null prosent. Komiteen uttalte samtidig at slik den nå vurderer utsiktene for økonomien og risikobildet, så vil renten mest sannsynlig bli liggende på det nivået en god stund fremover.

Også i Norge var det betydelig uro i finansmarkedene våren 2020. Risikopåslagene i det norske pengemarkedet økte mye frem mot midten av mars. Høyere pengemarkedspåslag bidro til at reduksjonen i styringsrenten i mars ikke ga tilsvarende reduksjon i de rentene foretak og husholdninger sto overfor. I likhet med andre sentralbanker, gjennomførte Norges Bank flere tiltak for å sikre at lavere styringsrente fikk gjennomslag til pengemarkedsrentene og at likviditeten i finansieringsmarkedene bedret seg. Blant annet tilbød Norges Bank ekstraordinær likviditet til bankene både i norske kroner og amerikanske dollar. På det meste var det utestående ekstraordinære lån på i underkant av 250 milliarder kroner. Frem mot rentemøtet i mai avtok uroen i finansmarkedene, og påslagene i både pengemarkedet og obligasjonsmarkedet falt. Bankene satte ned boliglånsrentene, og de kom ned på historisk lave nivåer. Bankene reduserte likevel boliglånsrentene mindre enn hva styringsrenten ble satt ned med. Det kan ha sammenheng med at bankene ikke har villet gi kundene negative renter på innskudd samtidig som de har ønsket å opprettholde marginen mellom utlåns- og innskuddsrenter.

Kronekursen svekket seg i begynnelsen av 2020. Et markert fall i oljeprisen og økt usikkerhet knyttet til virusutbruddet gjorde at svekkelsen tiltok i mars. Fra den 18. til den 19. mars svekket kronen seg med om lag 14 prosent målt mot den importveide kronekursen (I-44), og kronen nådde rekordsvake nivåer mot en rekke valutaer. Markedet for norske kroner fungerte svært dårlig. Den 19. mars annonserte Norges Bank at det, gitt de ekstraordinære forholdene i valutamarkedet, kunne bli aktuelt å intervenere med kjøp av kroner. For å bidra til et velfungerende marked for norske kroner, ble det foretatt ekstraordinære kronekjøp for til sammen 3,5 milliarder kroner i valutamarkedet i mars. Siden styrket kronen seg. Styrkingen gikk sammen med en oppgang i oljeprisen og mindre usikkerhet i internasjonale finansmarkeder. Ved utgangen av året var kursen om lag 3 prosent svakere enn ved inngangen til 2020, målt ved I-44.

Selv om norske banker ved inngangen til året var solide og med nok kapital til å bære et kraftig tilbakeslag, var det frykt for at en strammere utlånspraksis kunne forsterke nedgangen i økonomien. 13. mars ga derfor Norges Bank råd til Finansdepartementet om å redusere kravet til motsyklisk buffer fra 2,5 til 1 prosent med umiddelbar virkning. Samtidig ble bankene oppfordret til ta hensyn til den ekstraordinære situasjonen ved fastsettelse av utbytte for 2019. Finansdepartementet senket bufferkravet samme dag. Omfattende myndighetstiltak, god lønnsomhet og god tilgang på markedsfinansiering gjorde at bankene kunne opprettholde kredittilbudet til både husholdninger og foretak videre gjennom året.

Norsk økonomi

Etter noen år med god vekst avtok veksten i fastlandsøkonomien gjennom høsten 2019, og i desember samme år ble norsk økonomi vurdert å være nær toppen av konjunktursyklen. Det var utsikter til at arbeidsledigheten ville holde seg lav og inflasjonen forbli nær målet mens vurderingen av utsiktene og risikobildet tilsa at styringsrenten ville bli værende nær 1,5 prosent. Det var ventet at den økonomiske veksten skulle avta de nærmeste årene, blant annet som følge av svakere utsikter for petroleumsinvesteringene.

På kort tid ble de økonomiske utsiktene dramatisk endret. Aktiviteten i norsk økonomi falt brått i andre kvartal 2020 som følge av koronapandemien. Utbruddet av viruset og omfattende tiltak for å begrense smitte førte til produksjonsstans og redusert aktivitet for en rekke virksomheter. BNP for Fastlands-Norge var rundt 11 prosent lavere i april enn februar. Den økonomiske nedgangen ble forsterket av at også Norges handelspartnere opplevde et markert tilbakeslag i kjølvannet av koronapandemien og det betydelige fallet i oljeprisen.

Mange arbeidstakere ble permittert eller mistet jobben. Arbeidsledigheten steg til svært høye nivåer. De strenge smitteverntiltakene førte til et kraftig fall i privat konsum. Det skjedde også en vridning bort fra tjenester og over mot varer. Mange reiser måtte settes på vent, og store deler av kulturtilbudet ble stengt ned.

Etter en markert nedgang i norsk økonomi i mars og april, tok den økonomiske aktiviteten seg opp frem mot sommeren, og gjeninnhentingen fortsatte gjennom tredje kvartal. Arbeidsledigheten avtok.

Høyere etterspørsel fra husholdningene bidro til økt aktivitet i fastlandsøkonomien. Husholdningenes konsum av varer tok seg markert opp, men samlet konsum var fortsatt lavt. Speilbildet var en markert økning i husholdningenes sparing. Den økte sparingen skyldtes delvis begrensninger på hva husholdningene kunne eller ønsket å bruke penger på. Men det må også ses i lys av stor usikkerhet om de økonomiske utsiktene. Husholdningenes høye sparing gjennom 2020 gir rom for sterk vekst i forbruket fremover.

Fallet i oljeprisen, økt usikkerhet og smitteverntiltak førte til nedgang i petroleumsinvesteringene i 2020 etter kraftig vekst året før. Pandemien og smitteverntiltakene dempet også investeringsviljen og -evnen i fastlandsforetakene.

Eksporten falt i 2020. Mye av nedgangen hadde sammenheng med bortfall av turisme til Norge. Eksporten fra oljeleverandørene falt kraftig som følge av store kutt i investeringsplanene i oljenæringen globalt. På samme måte som eksporten var importen preget av stengte grenser og lav reiseaktivitet utenlands blant norske husholdninger. Det ga fall også i importen.

Utover høsten økte også smittespredningen i Norge, og en ny runde med inngripende smitteverntiltak ble innført i november. Husholdningenes etterspørsel falt, og den økonomiske oppgangen ble satt på vent. Bedriftene i Norges Banks regionale nettverk rapporterte i november at de så for seg svak vekst i aktiviteten fremover.

Antall permitterte økte igjen som følge av økt smitte og strengere smitteverntiltak. Mot slutten av 2020 var det en markert økning i antall langtidsledige, særlig blant de unge.

Aktiviteten i boligmarkedet falt i mars og april, og boligprisene avtok noe. Utover våren og sommeren tok aktiviteten og prisveksten seg opp. Utviklingen hadde trolig sammenheng med lavere utlånsrenter og en midlertidig utvidelse av fleksibilitetskvoten i boliglånsforskriften. Boligprisene fortsatte å øke markert gjennom høsten. I desember var tolvmånedersveksten i boligprisene 8,7 prosent. Prisveksten økte i alle områder i landet, men var høyest i Oslo.

Etter en oppgang i lønnsveksten de siste tre årene, avtok den litt igjen i 2020. Nedgangen i lønnsveksten må ses i lys av at virusutbruddet medførte en kraftig oppgang i arbeidsledigheten og en markert svekkelse av lønnsomheten i næringslivet.

De første månedene i 2020 bidro fall i elektrisitetsprisene til at veksten i KPI avtok markert. Veksten i KPI justert for avgiftsendringer og uten energivarer (KPI-JAE) tiltok gjennom våren og sommeren og lå over inflasjonsmålet på 2 prosent. Oppgangen kom i hovedsak som følge av høyere prisvekst på importerte varer. Høyere importert inflasjon må ses i sammenheng med kronesvekkelsen tidlig på året. Årsveksten i konsumprisindeksen var 1,3 prosent i 2020. Justert for avgiftsendringer og uten energivarer var prisveksten 3,0 prosent. Norges Banks forventningsundersøkelse i fjerde kvartal 2020 indikerte at inflasjonsforventningene på noe lengre sikt er godt forankret rundt inflasjonsmålet.

Pengepolitiske avveiinger

Det operative målet for pengepolitikken er en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2 prosent. Inflasjonsstyringen skal være fremoverskuende og fleksibel, slik at den kan bidra til høy og stabil produksjon og sysselsetting samt til å motvirke oppbygging av finansielle ubalanser.

I de pengepolitiske avveiingene gjennom 2020 la komiteen vekt på at norsk økonomi var inne i et kraftig tilbakeslag. Komiteens vurdering var at en lavere rente bidrar til å dempe tilbakeslaget i norsk økonomi. I diskusjonene ble det lagt stor vekt på utviklingen i realøkonomien og arbeidsmarkedet. Vurderingen var at lave renter bidrar til å bringe produksjon og sysselsetting raskere tilbake mot mer normale nivåer, og at det reduserer faren for at arbeidsledigheten fester seg på et høyt nivå. I vurderingen av inflasjonsutsiktene la komiteen vekt på at oppgangen i den underliggende prisveksten trolig var midlertidig. Styrkingen av kronen gjennom året og utsikter til lav lønnsvekst tilsa at inflasjonen ville avta. I drøftingen av risikobildet var komiteen opptatt av at en lang periode med lave renter øker faren for at finansielle ubalanser bygger seg opp.

Etter at pandemien rammet landet, var komiteens vurdering at utsiktene og risikobildet samlet sett tilsa en svært ekspansiv pengepolitikk. Komiteens vurdering var at det kraftige økonomiske tilbakeslaget og stor usikkerhet om den videre utviklingen tilsa at renten holdes i ro til det er klare tegn til at forholdene i økonomien normaliseres. Komiteen så ikke for seg at styringsrenten ville bli satt ytterligere ned.

I løpet av første halvår ble rentebanen betydelig nedjustert. I lys av utbruddet av koronaviruset og den ekstraordinære situasjonen i norsk økonomi ble det til mai-møtet utarbeidet en pengepolitisk oppdatering med oppdaterte anslag.

Prognosene i Pengepolitisk rapport 4/20 innebar en styringsrente på null i over ett år fremover. Fra første halvår 2022 øker renten gradvis etter hvert som aktiviteten nærmet seg et mer normalt nivå. Med en slik utvikling i renten var det utsikter til at kapasitetsutnyttingen ville stige gradvis, og at produksjonsgapet ville lukkes i løpet av 2022. Etter et fall i BNP i 2020, ble det ventet god vekst i norsk økonomi de neste årene. Ifølge anslagene vil særlig en oppgang i husholdningenes konsum bidra til gjeninnhentningen i økonomien. Med økende aktivitet i økonomien, var også etterspørselen etter arbeidskraft ventet å stige, slik at sysselsettingen øker og arbeidsledigheten avtar. Det ble likevel antatt at langsiktige konsekvenser av tilbakeslaget vil gi noe høyere ledighet ved utgangen av 2023 enn før pandemien.

Mye ledig kapasitet i økonomien, utsikter til lav lønnsvekst og styrkingen av kronen siden mars var ventet å gi et fall i prisveksten fremover. Komiteen mente det likevel var begrenset risiko for at inflasjonen blir for lav så lenge kapasitetsutnyttingen øker. Prisveksten ble anslått til noe over 1,5 prosent ved utgangen av 2023.

Digitalt komitémøte

Finansiell stabilitet og beslutningsgrunnlaget for motsyklisk kapitalbuffer

Etter råd fra komiteen besluttet Finansdepartementet å redusere den motsykliske kapitalbufferen til 1 prosent i mars. Deretter ble bufferen holdt uendret i tråd med Norges Banks råd. Lavere bufferkrav reduserte risikoen for en strammere utlånspraksis som kunne forsterket tilbakeslaget.

I desember varslet komiteen at slik den vurderte den økonomiske utviklingen og utsiktene til tap og utlånskapasitet i bankene, vil den gi råd om økt bufferkrav i løpet av 2021. Aktiviteten i økonomien har tatt seg opp siden mars, og bankenes tap har avtatt. Bankene er godt rustet til å tåle økte tap og samtidig opprettholde kredittilbudet. Komiteen understreket at det er knyttet stor usikkerhet til tapsutsiktene.

Utlånstapene blir trolig lavere i 2021 enn i 2020, men vil fortsatt ligge markert over gjennomsnittet de siste 20 årene. Det vil trolig ta tid før den økonomiske aktiviteten er tilbake på nivåene fra før pandemien. Før reduksjonen i mars var kravet til motsyklisk kapitalbuffer 2,5 prosent med bakgrunn i at finansielle ubalanser hadde bygd seg opp over lengre tid. I desember ga komiteen uttrykk for at bufferen på noe sikt skal tilbake til 2,5 prosent.

Komiteens vurdering i Finansiell stabilitet 2020 var at det norske finansielle systemet har klart seg godt under koronapandemien, godt hjulpet av støttetiltak fra myndighetene, men at utsiktene for finansiell stabilitet likevel er noe svekket som følge av stor usikkerhet om det videre forløpet for pandemien og følgene for økonomien og finansmarkedene. Høy gjeld i husholdningene og høye eiendomspriser er fortsatt vurdert til å være de viktigste sårbarhetene i det norske finansielle systemet, og komiteen la vekt på at sårbarheten kunne øke ved vedvarende høy boligprisvekst. Komiteen støttet en videreføring av kravene til forsvarlig utlånspraksis og at de midlertidig økte fleksibilitetskvotene ikke burde forlenges utover tredje kvartal 2020.

Videre understreket komiteen at bankenes evne til å tåle tap ved økonomiske tilbakeslag er viktig for stabiliteten i det finansielle systemet. Norske banker har god avstand til kapitalkravene og har vært i stand til å gi husholdninger og foretak lån under koronapandemien. Tapene økte i 2020, men store deler av tapene var knyttet til foretak innen oljeservice, som fremdeles er i en krevende situasjon etter oljeprisfallet i 2014. Basisscenarioet i stresstesten i Finansiell stabilitet 2020 viste at bankene har kapital til å bære høyere tap enn det de har hatt i 2020. Det betyr at bankene har rom til å tære på kapitalbufferne for å unngå å stramme inn på utlån selv i en situasjon der den økonomiske utviklingen blir svakere og tapene høyere enn det Norges Bank har lagt til grunn. I en slik situasjon vil myndighetene i tillegg kunne sette motsyklisk kapitalbuffer ned for å legge til rette for at bankene opprettholder kredittilbudet.

Komiteen pekte også på at betydelig strengere krav til bankenes kapital og likviditet siden finanskrisen i 2008/2009 hadde styrket det finansielle systemet, men at markedsuroen i mars avdekket noen nye utfordringer. Kravet om sikkerhetsstillelse ved derivathandel har redusert motpartsrisiko og derved bidratt til å redusere faren for at insolvens sprer seg gjennom nettverket av derivatavtaler. Samtidig innebærer krav om daglig sikkerhetsstillelse til motparten en likviditetsrisiko, og komiteen understreket viktigheten av at aktører med derivatavtaler tar høyde for denne risikoen. De store bevegelsene i finansmarkedene i mars førte til høye krav om sikkerhetsstillelse, både i Norge og internasjonalt. I Norge ga det kraftige kronefallet utfordringer for norske kapitalforvaltere. Likviditetsutfordringene påvirket også andre aktører negativt siden det bidro til økte risikopåslag i obligasjonsmarkedet. Norges Bank vil løpende vurdere systemrisikoen ved bruk av derivatavtaler og om nødvendig foreslå endringer i regelverket som gjelder kapitalforvalternes risikostyring.

Komiteen var også opptatt av hvilke effekter klimaendringer og overgangen til et lavutslippssamfunn har på det finansielle systemet, og presiserte viktigheten av at bankene tar hensyn til klimarisiko i sine risikovurderinger av både nye og eksisterende utlån. Komiteen anså verdiutviklingen i olje- og gassnæringen som den største risikoen for Norge, men trakk også frem at norske banker har utlån til utenriks sjøfart som kan få strengere klimareguleringer i årene som kommer.

Oslo, 4. februar 2021

Øystein Olsen

(daglig leder / hovedstyrets leder)

Ida Wolden Bache

(nestleder)

Ingvild Almås

Jeanette Fjære-Lindkjenn

Tidslinje

Januar

7. januar

Konstituering av komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet. Ansvarsfordeling mellom hovedstyret og komiteen

14. januar

Komitemøte

22. januar

Styringsrenten ble holdt uendret på 1,5 prosent

Februar

28. februar

Komitemøte

Mars

10. mars

Komitemøte

12. mars

Ekstraordinært komitemøte. PPR 1/20. Styringsrenten ble satt ned med 0,5 prosentenheter til 1 prosent. Råd til Finansdepartementet om at motsyklisk kapitalbuffer settes ned til 1,0 prosent

19. mars

Ekstraordinært komitemøte. Iverksettelse av intervensjoner i valutamarkedet med en ramme på 100 mrd. kroner

Styringsrenten besluttes satt ned med 0,75 prosentenheter til 0,25 prosent.

25. mars

Komitemøte

April

1. april

Beslutning om å inngå kredittavtale med NY Fed

15. april

Komitemøte

24. april

Komitemøte

30. april

Komitemøte

Mai

6. mai

Styringsrenten ble satt ned med 0,25 prosentenheter til 0

29. mai

Komitemøte

Juni

8. juni

Komitemøte

17. juni

PPR 2/20. Styringsrenten hold uendret på 0. Råd om å holde motsyklisk buffer uendret på 1 prosent

August

11. august

Nedtrapping av likviditetstiltak som ble innført ifm. Koronakrisen

19. august

Styringsrenten holdes uendret på 0 prosent

September

4. september

Komitemøte

15. september

Komitemøte

23. september

PPR 3/20. Styringsrenten holdes uendret på 0 prosent. Råd om å holde motsyklisk kapitalbuffer uendret på 1 prosent.

Oktober

27. oktober

Rapport Finansiell stabilitet 2020.

Norges Banks høringssvar – endringer i utlånsreguleringen

November

4. november

Styringsrenten holdes uendret på 0 prosent

Desember

1. desember

Komitemøte

8. desember

Komitemøte. Videre nedtrapping av ekstraordinære likviditetstiltak 16. desember

PPR 4/20. Styringsrenten holdt uendret på 0. Råd om å holde motsyklisk buffer uendret på 1 prosent

7 Samfunnsansvar og bærekraft

Samfunnsansvar og bærekraft

Norges Bank utøver sitt samfunnsoppdrag ved å fremme økonomisk stabilitet i Norge og forvalte store verdier på vegne av fellesskapet.

Norges Bank skal i sin virksomhet holde en høy etisk standard, respektere menneskerettighetene, opptre samfunnsansvarlig og etterleve gjeldende lover og regler. Norges Bank tar klimautfordringene på alvor. Norges Bank aksepterer ingen form for diskriminering eller korrupsjon.

Norges Banks samfunnsansvar innebærer ansvarlig forvaltningsvirksomhet, åpen og tydelig kommunikasjon, forskning og kunnskapsdeling, etisk forretningsadferd og tilrettelegging for likestilling, mangfold og et godt arbeidsmiljø.

Regnskapslovens krav til rapportering på samfunnsansvar (§3-3c)

Store foretak er pålagt å «redegjøre for hva foretaket gjør for å integrere hensynet til menneskerettigheter, arbeidstakerrettigheter, likestilling og ikke-diskriminering, sosiale forhold, det ytre miljø og bekjempelse av korrupsjon i sine forretningsstrategier, i sin daglige drift og i forholdet til sine interessenter.»

Denne rapporten redegjør for Norges Banks håndtering av samfunnsoppdraget og tilknyttet samfunnsansvar:

• Norges Banks viktigste samfunnsansvar er samfunnsoppdraget om å fremme økonomisk stabilitet i Norge, og sikre effektiv og tillitvekkende kapitalforvaltning.

• I tillegg er det gjennom ansvarlig investeringsvirksomhet at banken har den mest vesentlige påvirkningen på menneskerettigheter, arbeidstakerrettigheter og sosiale forhold, det ytre miljø og bekjempelse av korrupsjon.

• Norges Banks samfunnsansvar innebærer også åpen og tydelig kommunikasjon, forskning og kunnskapsdeling, etisk forretningsadferd, og tilrettelegging for likestilling og et godt arbeidsmiljø.

Klimaendringer og utøvelsen av samfunnsoppdraget

Klimaendringer og tiltak for å redusere klimaendringene påvirker norsk og internasjonal økonomi. Dermed påvirker de også våre kjerneoppgaver.

Verden blir gradvis varmere. Den globale oppvarmingen fører til mer ekstremvær og gradvis stigende havnivå. Parisavtalen har som mål å begrense oppvarmingen til 2 °C, men helst ikke mer enn 1,5 °C. For å få til dette må utslippene kuttes kraftig. Norske utslipp skal reduseres med minst 50 prosent av 1990-nivået innen 2030, og Norge har mål å være et lavutslippssamfunn i 2050. For å nå målet må økonomien omstilles – både gjennom politikktiltak, preferanseendringer og teknologi.

I Norges Bank har klimarisiko, det vil si usikkerheten knyttet til fremtidige, uventede klimarelaterte hendelser, lenge vært et tema i forvaltningen av SPU. For resten av banken er arbeidet med klimarelaterte tema et nyere arbeidsfelt, og det er fortsatt mye vi ikke vet om de økonomiske og finansielle følgene av et endret klima. I tiden fremover vil økt kompetanse på klimarelaterte spørsmål ha fokus innenfor alle bankens oppgaver og mandater.

Klimaendringer og pengepolitikk

Klimaendringene og tilpasningene til en lavutslippsøkonomi påvirker store deler av norsk økonomi, og dermed pengepolitikken. Klimaendringene kan blant annet føre til flere ekstremværhendelser, som tørkeperioder og flommer, som kan ødelegge avlinger, bygninger og infrastruktur. Tiltak for å bremse den globale oppvarmingen kan også virke inn på strukturen i økonomien. Politikktiltak som økte karbonpriser kan eksempelvis påvirke både samlet inflasjon og aktiviteten i flere sektorer. Fleksibel inflasjonsstyring er et godt utgangspunkt for å håndtere nye utviklingstrekk og forstyrrelser som klimaendringene gir opphav til.

Norges Bank jobber med å øke kompetansen og forståelsen av hvordan klimarelaterte endringer påvirker makroøkonomien og pengepolitikken, både internt og gjennom internasjonalt samarbeid. I 2020 deltok banken blant annet i utarbeidelsen av NGFS-rapporten «Climate change and monetary policy: initial takeaways». I 2020 hadde også Norges Banks regionale nettverk et spesialtema om bedriftenes klimatilpasning – «Klimatilpasninger i næringslivet», blogginnlegg på Bankplassen.no, og et forskningsprosjekt om klimarisiko og valutakurser – «Climate risk and commodity currencies».1

Klimarisiko og finansiell stabilitet

Klimaendringer og overgangen til et lavutslippssamfunn vil være en av de største utfordringene norske foretak står overfor i årene som kommer. Lånekunder som ikke klarer å håndtere disse endringene godt, vil utgjøre en risiko for bankene.

Norske banker er primært eksponert for overgangsrisiko gjennom utlån til foretak som har høye utslipp og som derfor har risiko for å bli pålagt økte avgifter eller måtte avskrive eiendeler. Fire næringer skiller seg ut med høye utslipp: transport, industri, internasjonal sjøfart og oljerelaterte næringer. Norske banker har en moderat andel av sine utlån til disse næringene.

Fysisk risiko er også relevant for norske banker. I klimamodeller som fokuserer på økt gjennomsnittstemperatur, er Norge et av veldig få land som kan få økt produktivitet dersom temperaturen stiger. Det betyr ikke at Norge er isolert mot negative effekter av fysiske klimaendringer. For det første rammes også Norge av at høyere temperatur vil gi mer ekstremvær. For det andre vil klimaendringer kunne bety endringer i lokale klimasystemer og i biologiske systemer som kan ha ukjente konsekvenser. Dessuten vil Norge påvirkes gjennom effekten klimaendringene har på land som er mer utsatt enn oss selv. Norske banker må være forberedt på at deres eksponeringer kan påvirkes, også indirekte.

Klimaendringer er en global utfordring som i hovedsak må håndteres av politiske myndigheter og med andre virkemidler enn dem sentralbanker rår over. Sentralbanker og finanstilsyn kan, innenfor sine mandater, fremme finansiell stabilitet ved å bidra til at finansiell sektor inkluderer klimarisiko i risikovurderingene og kommuniserer relevant informasjon, samt ved å påse at all risiko har forsvarlig kapitaldekning.

Videre planlegger Norges Bank å gjøres en mer kvantitativ vurdering av klimarisiko for norske banker. Det internasjonale arbeidet med nye rapporteringskrav følges også tett samt videre deltakelse i NGFS’ arbeidsstrøm om finansiell stabilitet.

Se ytterligere omtale i rapporten Finansiell stabilitet 2020.

Norges Banks medlemskap i Network for Greening the Financial System (NGFS)

Norges Bank har siden 2018 vært medlem av Network for Greening the Financial System (NGFS). NGFS er et nettverk for sentralbanker og tilsynsmyndigheter som bidrar til kunnskapsheving gjennom å dele erfaringer og beste praksis, samt å utføre analyser og metoder for å håndtere miljø- og klimarisiko med relevans for de finansielle myndigheter og finanssektoren. Norges Bank var i 2020 involvert i arbeid med NGFS-rapporter om klimarisiko og scenarioanalyser, klimaendringer og relevans for pengepolitikk, samt ansvarlig forvaltning. Ved siste årsskifte bestod NGFS av 83 medlemmer (sentralbanker og finanstilsyn), samt 13 observatører (internasjonale organisasjoner).

Les mer om NGFS og arbeidet som gjøres på ngfs.net.

Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland

Statens pensjonsfond utland (SPU) skal forvaltes ansvarlig. Hovedstyret har fastsatt prinsipper for ansvarlig forvaltning i Norges Bank. Målet for forvaltningen av fondet er å oppnå høyest mulig avkastning med moderat risiko. Ansvarlig forvaltning støtter fondets målsetning på to måter. For det første søkes å fremme langsiktig økonomisk utvikling i investeringene. For det andre søkes å redusere den finansielle risikoen forbundet med den miljømessige og sosiale adferden til selskapene det investeres i. Videre vurderes selskapsstyring, miljø og sosiale forhold som kan ha innvirkning på fondets avkastning over tid. Dette er integrert i arbeidet med standarder, i aktivt eierskap og investeringsvirksomheten.

Finansdepartementet har fastsatt retningslinjer for observasjon og utelukkelse av selskaper fra SPU. Retningslinjene inneholder kriterier for utelukkelse som enten er basert på selskapenes produkter eller atferd. Etikkrådet og Norges Bank har i oppgave å følge opp disse retningslinjene. Beslutninger om observasjon og utelukkelse av selskaper fra fondet tas av Norges Banks hovedstyre, med utgangspunkt i tilrådinger fra Etikkrådet. Etikkrådet er et uavhengig organ opprettet av Finansdepartementet.

Forvaltningsmandatet sier at arbeidet med ansvarlig forvaltningsvirksomhet skal være integrert i forvaltningen av fondet. Fondet har som oppgave å ivareta og utvikle finansielle verdier for fremtidige generasjoner. Langsiktig avkastning er avhengig av bærekraftig vekst, velfungerende markeder og god styring av selskaper. Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland omtales også i Norges Banks årsrapport om forvaltningen av SPU. Arbeidet med ansvarlig forvaltning kan deles inn i tre hovedområder:

1. Sette prinsipper

2. Utøve eierskap

3. Investere ansvarlig

Sette prinsipper

Norges Bank søker å bidra til velfungerende markeder og god styring av selskaper. Standarder gir likere vilkår på tvers av markeder og kan heve listen for alle selskaper.

Norges Bank bidrar til utviklingen av relevante internasjonale standarder. Det deltas i høringer og Norges Bank har jevnlig kontakt med internasjonale organisasjoner og regulerende myndigheter i de viktigste markeder. I 2020 ble det deltatt i 16 offentlige høringer med tilknytning til ansvarlig forvaltning. Alle høringssvar offentliggjøres på www.nbim.no. Høringene berørte blant annet viktige forhold som felles standard for bærekraftsrapportering, aksjonærers rettigheter og ansvarlig virksomhet.

I 2020 publiserte vi Norges Banks perspektiv på bærekraftsrapportering. Bedre rapportering om bærekraft er en prioritet for fondet. Som investor er fondet avhengig av korrekt, relevant og rettidig informasjon om selskapene det er investert i. Fondet ønsker å forstå de miljømessige og sosiale forholdene som kan påvirke selskapenes lønnsomhet på sikt, og hvordan selskapene håndterer relevante risikoer og muligheter. Norges Bank observerte at mengden rapportering øker, men at det var et behov for ytterligere standardisering for å få informasjon som er relevant og sammenlignbar. Rapporteringskrav basert på internasjonalt aksepterte, finansielt vesentlige og standardiserte måltall på bærekraft ble etterlyst.

Det er økende oppmerksomhet om bærekraftig utvikling og selskapenes rolle i samfunnet. I løpet av året ble det svart på 13 høringer om bærekraftsrapportering i markeder der fondet er investert.

Siden 2008 har det blitt formulert tydelige forventninger til selskapene fondet er investert i. Formålet er å forklare forventninger til selskapene om hvordan de forholder seg til relevante globale utfordringer i sin virksomhet. Forventningene danner grunnlaget for dialog med selskaper, og årlig blir selskapenes arbeid målt opp mot forventningene. I løpet av året har forventningene om klimaendringer og om menneskerettigheter blitt oppdatert. I tillegg offentliggjorde fondet fem nye posisjonsnotater om styrets uavhengighet, ulik stemmerett, aksjeutstedelse, transaksjoner med nærstående og rapportering om bærekraft.

Utøve eierskap

Norges Bank skal bidra til god styring av selskapene fondet har eierandeler i. Stemmegivning er et av de viktigste virkemidlene fondet har som eier for å ivareta fondets verdier. Ved utgangen av 2020 eide fondet en andel i 9 123 selskaper verden over. Norges Bank stemte i 121 619 saker på 11 871 generalforsamlinger i 2020. Det ble stemt i tråd med styrets anbefaling i 95,1 prosent av sakene og på 73,4 prosent av generalforsamlingene. Dette var på linje med vår stemmegivning i 2019. Fondet ønsker å være konsistente og forutsigbare ved stemming på selskapers generalforsamling. Konsistens betyr at stemmebeslutningene som fattes, kan forklares ut fra fondet prinsipper. Forutsigbarhet betyr at selskapene kan forstå hvorfor fondet stemmer som det gjør. Retningslinjer for stemmegivning er offentlig tilgjengelig. I 2020 begynte fondet å offentliggjøre en forklaring når det stemte mot styrets anbefaling. Forklaringene er utledet fra fondets offentlige stemmeretningslinjer og er ment å skape større åpenhet om våre prioriteringer som aksjonær.

Som langsiktig investor er fondet i jevnlig dialog med de største selskapene. Dialogen skal bidra til god selskapsstyring og ansvarlig forretningsvirksomhet. Fondet hadde totalt 2 877 møter med 1 209 selskaper. Størrelsen på investeringene gir tilgang til styremedlemmer, toppledere og spesialister i selskapene. Fondet er interessert i å forstå hvordan selskapene styres, og hvordan de håndterer vesentlige forhold ved bærekraft. I tillegg til møter er det også skriftlig kontakt med selskapene. I 2020 hadde fondet skriftlig kontakt med 650 selskaper i porteføljen.

Norges Bank samarbeider med selskaper, investorer og andre interessenter for å bedre informasjonen til markedet og fremme ansvarlig virksomhet. Dette er særlig relevant der flere selskaper i én bransje eller verdikjede står overfor samme utfordring.

Fondet vurderer årlig selskapenes rapportering om styringsstruktur, strategi, risikohåndtering og målsettinger med utgangspunkt i sine offentlige forventninger til selskaper. Norges Bank gjennomførte til sammen 4 158 slike vurderinger av selskapenes rapportering i 2020. Fondet gjorde 1 521 vurderinger av rapportering om klimaendringer, 694 og 494 om henholdsvis menneskerettigheter og barns rettigheter, 500 om vannforvaltning, 250 om henholdsvis antikorrupsjon og bærekraftig bruk av havet, 249 om avskoging og 200 om skatt.

Selskapene fondet vurderte, sto for 74,8 prosent av aksjeporteføljens markedsverdi ved utgangen av året.

Selskaper med svak eller begrenset rapportering kontaktes og oppfordres til å bedre sin rapportering ved blant annet å delta i etablerte rapporteringsinitiativer. I 2020 ble det sendt brev til 127 selskaper om deres rapportering på tvers av forventningsområdene.

Blant selskapene som ble kontaktet om svak bærekraftsrapportering i 2019, ble det observert i snitt en større forbedring enn hos dem som ikke ble kontaktet. Gjennomsnittlig økte måloppnåelsen hos selskaper som ble kontaktet, med 9,8 prosentpoeng. For selskaper i målingene som helhet var økningen på 6,5 prosentpoeng. Denne forskjellen var størst for selskapene som ble kontaktet om temaene skatt og åpenhet, klimaendringer og avskoging, og lavest for menneskerettigheter og vannforvaltning. Samlet ble det observert en forbedring hos 50 prosent av selskapene som ble kontaktet.

Norges Bank støtter initiativer der flere selskaper går sammen om å finne felles standarder for bærekraftig virksomhet. Slike initiativer fungerer best når flere selskaper i én bransje eller verdikjede står overfor samme utfordring. Utgangspunktet for forventningene til selskapene er at styrene bør fastsette egnede strategier, kontrollfunksjoner og rapporteringsrutiner.

Investere ansvarlig

Ansvarlig forvaltning er innarbeidet i fondets investeringsstrategi. Målet er å identifisere langsiktige investeringsmuligheter og redusere fondets eksponering for uakseptabel risiko.

Norges Bank ser muligheter ved å investere i selskaper med løsninger som legger til rette for mer miljøvennlig virksomhet. Disse investeringene kan ha positive ringvirkninger for andre selskaper og samfunnet som helhet. Positive ringvirkninger kan bestå av mindre utslipp, lavere energikostnader og mer effektiv ressursbruk. Selskaper som produserer slik teknologi, vil kunne dra nytte av endringer i etterspørsel og markedsregulering. Fondet investerer i slike selskaper blant annet gjennom miljørelaterte mandater.

Norges Bank oppfordrer selskaper til å gå fra ord til tall i sin rapportering for å gi en bedre forståelse av finansielle muligheter og risikoer. For å gjennomføre disse analysene må det være relevante, sammenlignbare og pålitelige data om selskapsstyring, miljø og sosiale forhold. Det analyseres klimagassutslipp fra selskaper i fondets portefølje og ulike klimascenarioer for fondet. Pålitelige tall fra selskapene og grundige analyser ligger til grunn for eierskapsarbeidet.

Fondet har analysert karbonavtrykket til selskapene i porteføljen siden 2015. Analysen gir innsikt i omfanget av klimagassutslipp i selskapene fondet er investert i. Analysen kan også gi innblikk i risikoer og muligheter på tvers av bransjer. Det er fortsatt varierende frekvens og kvalitet på rapporteringen av klimagassutslipp og fremdeles mange selskaper som ikke rapporterer utslippstall.

Basert på prosentvis eierandel i de enkelte selskapene utgjorde totale utslipp i fondets aksjeportefølje 92,4 millioner tonn CO2-ekvivalenter i 2020. Dette er nesten dobbelt så mye som Norges samlede utslipp, som i 2020 var på 50,3 millioner tonn CO2-ekvivalenter, ifølge Statistisk sentralbyrå. Utslippene til selskapene i fondets aksjeportefølje var 14 prosent lavere enn i 2019. Utslippene til selskapene i aksjeporteføljen var 12 prosent lavere enn for referanseindeksen.

Selskapene i fondets aksjeportefølje slapp ut om lag 133 tonn CO2-ekvivalenter per million amerikanske dollar i omsetning. Dette omtales som aksjeporteføljens utslippsintensitet. I 2020 var den 9 prosent lavere enn for referanseindeksen.

Forskjellen i beregnet utslippsintensitet mellom porteføljen og referanseindeksen kan i hovedsak tilskrives at fondets investeringer innen råmaterialer, industri og kraft- og vannforsyning har lavere utslippsintensitet enn selskapene i referanseindeksen.

For selskapsobligasjoner er porteføljens karbonintensitet 14 prosent lavere enn referanseindeksens karbonintensitet. Dette skyldes hovedsakelig at fondets investeringer i industriselskaper har en lavere utslippsintensitet enn det referanseindeksen har.

Fondet identifiserer langsiktige investeringsmuligheter ved å analysere selskapenes virksomhet og innvirkning på klima og miljø, og ser muligheter i selskaper som bidrar til mer miljøvennlig økonomisk aktivitet. Ved utgangen av 2020 hadde fondet 100 milliarder kroner investert i aksjer i 90 selskaper gjennom miljømandatene.

Aksjeinvesteringer innenfor miljømandatene ga en avkastning på 34,3 prosent i 2020. Siden oppstarten i 2010 har den annualiserte avkastningen på aksjeinvesteringene vært 9,5 prosent. De miljørelaterte mandatene forvaltes i dag i sin helhet internt. Fondet investerer i tre hovedtyper av miljøvirksomhet. Selskapene må ha minst 20 prosent av sin virksomhet i en av disse definerte miljøsegmentene for å kunne inngå i miljøinvesteringsuniverset. Miljøsegmentene som inkluderes i investeringsuniverset, er i) lavutslippsenergi og alternative drivstoffer, ii) ren energi og energieffektivisering og iii) naturressursforvaltning.

Norges Bank kan velge å selge seg ut av selskaper etter en helhetlig vurdering dersom en ikke ønsker å være eier enten av hensyn til etikk eller bærekraft. Eksklusjoner på etisk grunnlag skjer i tråd med egne retningslinjer fastsatt av Finansdepartementet. Risikobasert nedsalg kan være hensiktsmessig dersom fondet anser selskapet for å ha særlig høy langsiktig risiko, der investeringene ikke er betydelige, og der det anses at aktivt eierskap ikke er et egnet virkemiddel. Ved ikke å investere i slike selskaper reduseres eksponering for uakseptabel risiko.

I 2020 solgte fondet seg ut av 32 selskaper som følge av risikovurderinger knyttet til miljø, sosiale forhold og selskapsstyring. Til sammen har det blitt gjennomført nedsalg i 314 selskaper siden 2012. Risikobaserte nedsalg har siden 2012 bidratt positivt til den kumulative avkastningen på aksjeforvaltningen med om lag 0,41 prosentpoeng, eller 0,02 prosentpoeng årlig.

Det offentliggjøres i tillegg en egen publikasjon med utfyllende informasjon om arbeidet med ansvarlig forvaltning og det henvises til denne for nærmere detaljer.

Ansvarlig forvaltning av Norges Banks valutareserver

Norges Bank har en ensartet strategi for ansvarlige investeringer og håndtering av klimarisiko. Obligasjonsporteføljen i valutareservene har som hovedformål å sikre at valutareservene har tilstrekkelig likviditet for at Norges Bank kan oppfylle formålene i pengepolitikken, i forhold til finansiell stabilitet, internasjonale forpliktelser i IMF-samarbeid og sikre velfungerende markeder. Derfor eier Norges Bank i valutareservene utelukkende statsobligasjoner utstedt av stater med begrenset kredittrisiko og hvor likviditetsegenskapene ansees som tilfredsstillende for å oppfylle formålene til valutareservene. Klimarelaterte spørsmål vil derfor i liten grad påvirke valutareservenes sammensetning av obligasjonsporteføljen. Basert på prosentvis eierandel i de enkelte selskapene utgjorde totale utslipp i valutareservenes aksjeportefølje 1,1 millioner tonn CO2-ekvivalenter i 2020.

Valutareservenes aksjeportefølje forvaltes av NBIM i henhold til retningslinjene fastsatt av sentralbanksjefen. Aksjeporteføljen forvaltes ansvarlig på lik linje med aksjeporteføljen i SPU. NBIM utøver aktivt eierskap og håndterer klimarisiko på vegne av valutareservene og SPU ved å stille tydelige forventninger til selskapene, stemme på alle generalforsamlinger der vi har aksjer, og føre dialog med utvalgte selskaper.

Beslutninger om risikobaserte nedsalg av enkeltselskaper som NBIM finner formålstjenlig for SPUs aksjeportefølje følges opp også i aksjeporteføljen til valutareservene.

1 Les mer om dette på:

https://www.ngfs.net/en/climate-change-and-monetary-policy-initial-takeaways

https://bankplassen.norges-bank.no/2020/05/19/klimatilpasninger-i-naeringslivet/

https://www.norges-bank.no/en/news-events/news-publications/Papers/Working-Papers/2020/182020/

Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD)

Det mest anerkjente rammeverket for klimarisikorapportering er utarbeidet av Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD). TCFD ble nedsatt av G20-landenes Financial Stability Board (FSB) i 2016 og leverte sine anbefalinger i 2017. Anbefalingen spesifiserer hva som bør rapporteres innenfor fire områder: Virksomhetsstyring, Strategi, Risikostyring og Måltall. Norges Bank støtter intensjonen i anbefalingene, og mener at rammeverket kan bidra til en mer universell og konsistent rapportering på tvers av jurisdiksjoner. Norges Bank har støttet prosjekter som underbygger TCFD-rammeverket.

Nedenfor gis en oversikt over Norges Banks status for 2020 etter anbefalingene i TCFD-rammeverket.

TCFD hovedområder

1. Virksomhetsstyring

Beskrive organisasjonens styring av klimarelaterte risikoer og muligheter, herunder styrets og ledelsens involvering.

I 2018 utarbeidet hovedstyret en strategi for klima og bærekraft som fastslår miljømål og tiltak for virksomheten. Implementeringen av strategi for klima og bærekraft er integrert i virksomhetsstyringen, gjennomføres i de ulike avdelingene og konkretiseres i handlingsplaner. Det er etablert en egen referansegruppe for klima og bærekraft som ledes av en visesentralbanksjef.

Klimaendringer har vært et fokusområde for forvaltningen av SPU siden 2006. Hovedstyret i Norge Bank har fastsatt prinsipper for ansvarlig forvaltning av SPU, følger opp fondets strategi for ansvarlig forvaltning, og blir forelagt den årlige rapporten om ansvarlig forvaltning. Hovedstyret beslutter hvilke selskaper som skal settes under observasjon eller utelukkes fra SPU. Retningslinjene for observasjon og utelukkelse omfatter også et atferdsbasert klimakriterium. Hovedstyret har oppnevnt et saksforberedende og rådgivende eierskapsutvalg for saker som vedrører ansvarlige forvaltningsvirksomhet og beslutninger om observasjon eller utelukkelse. Norges Bank har en ensartet strategi for ansvarlige investeringer og håndtering av klimarisiko. Prinsipper og prosess for ansvarlig forvaltning er tilsvarende for forvaltning av aksjeporteføljen i valutareservene.

I 2019 ga hovedstyret en redegjørelse til Finansdepartementet om arbeidet med klimarisiko i SPU. Hovedstyret beslutter hvilke selskaper som skal settes under observasjon eller utelukkes fra SPU. Retningslinjene omfatter også adferdsbasert klimakriterium.

2. Strategi

Beskrive faktisk og potensiell påvirkning av klimarelaterte risikoer og muligheter på organisasjonens drift og strategi.

Klimaendringer og tiltak for å redusere klimaendringene påvirker norsk og internasjonal økonomi og dermed også utførelsen av sentralbankvirksomhetens kjerneoppgaver; pengepolitikk og finansiell stabilitet samt forvaltningen av SPU.

Klimaendringer utgjør én av flere risikofaktorer for forvaltningen av SPU og valutareservene. SPU har egne miljørelaterte investeringsmandater. Det gjennomføres klimascenarioanalyser for å øke forståelsen av fondets eksponering mot ulike scenarier som for eksempel global temperaturstigning. SPUs investeringsunivers og referanseindeks forutsetter enkelte klimarelevante tilpasninger. Gruveselskaper og kraftprodusenter som baserer sin virksomhet på kull, er utelukket fra fondets investeringsunivers basert på fastsatte terskelverdier. Lete- og produksjonsselskaper innen olje og gass er fjernet fra fondets referanseindeks.

3. Risikostyring

Beskrive hvordan organisasjonen identifiserer, vurderer og håndterer klimarelaterte risikoer.

Norges Bank har i 2020 fortsatt arbeidet med å øke kunnskapen om klimarisiko i egen organisasjon. Det benyttes en rekke verktøy for å identifisere og vurdere klimarisiko som SPU er eksponert for. Se utfyllende omtale under kapittelet om «Ansvarlig forvaltning i Statens pensjonsfond utland».

Klimarisiko har blitt drøftet rapportene Finansiell stabilitet 2019 og Finansiell stabilitet 2020. I rapporten Finansiell stabilitet 2021 vil det presenteres en mer kvantitativ vurdering av klimarisiko for norske banker. Norges Bank var med i utarbeidelsen av NGFS-rapporten «Climate change and monetary policy: initial takeaways» som ble publisert i juni 2020. Rapporten viser bredden i spørsmålene som bør analyseres for å forstå bedre hvordan klimaendringene påvirker makroøkonomi og pengepolitikk.

4. Måltall

Beskriv hvilke beregninger og måltall som legges til grunn ved vurdering av klimarelatert risikoer og muligheter, inkludert opplysninger om scope 1,2 og 3 GHG.

Norges Bank er sertifisert som Miljøfyrtårn og følger opp og måler ulike nøkkeltall på miljøområdet herunder klimagassutslipp fra egen virksomhet. Se omtale av klimaregnskapet for drift av hovedkontoret i Norges Banks strategi for klima og bærekraft for nærmere detaljer.

Karbonavtrykket til aksjeporteføljen i SPU har vært mål og offentliggjort siden 2015. TCFDs anbefalinger for kapitalforvaltere følges ved beregning av SPUs karbonavtrykk. Tilsvarende måles også karbonavtrykket til aksjeporteføljen til valutareservene. Etter hvert som forståelsen av hvordan klimaendringer påvirker finansielle investeringer videreutvikles, vil SPU utforske hvordan eventuelle klimarelaterte mål kan støtte arbeidet med å håndtere disse risikoene på en effektiv måte.

I Norges Banks rapport om Ansvarlig forvaltning gis det utfyllende informasjon om forvaltningen av SPU.

Norges Banks strategi for klima og bærekraft

Norges Bank strategi for klima og bærekraft fastslår miljømål og tiltak for Norges Banks virksomhet. Disse er ikke tidsbegrenset. Konkrete målsetninger og tiltak vil tilpasses forutsetninger og muligheter i ulike virksomhetsområder og lokasjoner.

1. Norges Bank skal bidra til en bærekraftig utvikling innenfor våre rammer og oppgaver.

A. Vi skal integrere miljøhensyn i hele virksomheten.

B. Vi skal kartlegge vårt grensesnitt mot det ytre miljø.

C. Vi skal begrense virksomhetens negative miljøpåvirkning gjennom målrettede tiltak.

D. Vi skal tilrettelegge for at våre ansatte og leverandører tar miljøvennlige valg.

2. Norges Bank skal integrere etablert praksis for miljøledelse i styringen av virksomheten.

A. Vi skal drive virksomheten i henhold til anerkjente standarder for miljøvennlig drift.

B. Vi skal være en miljøvennlig og helsefremmende arbeidsplass.

C. Vi skal velge kostnadseffektive miljøtiltak som ivaretar virksomhetens behov.

3. Norges Bank skal ha miljøkompetanse i de virksomhetsområdene dette er hensiktsmessig.

A. Vi skal bidra til kunnskap omkring klimaendringenes betydning for økonomisk utvikling og stabilitet.

B. Vi skal anvende miljøkompetanse for å forstå vår egen miljøpåvirkning og identifisere tiltak.

C. Vi skal vurdere miljømessige forhold i vår kapitalforvaltning for å sikre fondets verdier på lang sikt.

4. Norges Bank skal være åpen om vårt miljøansvar.

A. Vi skal informere allmennheten gjennom åpen og aktiv kommunikasjon.

B. Vår kommunikasjon skal bidra til en kunnskapsbasert samfunnsdebatt.

Norges Banks drift i et bærekraftperspektiv

Norges Banks klimaregnskap

Norges Bank er sertifisert som Miljøfyrtårn1. Sertifiseringen omfatter drift av hovedkontoret på Bankplassen 2. Dette gir tilgang til verktøy som støtter virksomheten i å måle og forbedre miljøprestasjoner.

Som en del av Miljøfyrtårnsertifiseringen, utarbeider Norges Bank årlig et klimaregnskap knyttet til drift av hovedkontoret. Klimaregnskapet inkluderer direkte utslipp (scope 1), indirekte utslipp (scope 2) og enkelte andre indirekte utslippskilder (scope 3). Målet er å inkludere flere andre indirekte utslippskilder over tid, som for eksempel utslipp tilknyttet skybaserte datatjenester. Norges Bank innførte nylig krav om at datasentre skal være konstruert og driftet på en miljøvennlig måte som sikrer effektiv ressursutnyttelse og bruk fornybare kilder.

Tabell 4 gjengir klimaregnskapet for Norges Banks hovedkontor for 2019 og 2020.

Tabell 4 Utslipp av klimagasser målt i tonn CO2

2019

2020

Direkte utslipp (scope 1)

Tjenestereiser med bil

25

34

Oppvarming av bygget (diesel)

2

4

Indirekte utslipp (scope 2)

Fjernvarme

154

69

Elektrisitet

1 310

1 092

Andre indirekte utslipp (scope 3)

Restavfall (komprimert)

29

23

Andre indirekte utslipp (scope 3)

Tjenestereiser med fly*

2 760

1 430

Totalt utslipp av klimagasser i tonn CO2

4 280

2 651

* Utslipp fra tjenestereiser med fly gjelder for alle ansatte i Norges Bank

Norges Banks største utslippskilder fra egen drift er tjenestereiser med fly. I 2020 sto denne kilden til sammen for 54 prosent (64 prosent i 2019) av totale utslipp. Nedgangen i utslipp fra 2019 til 2020 er i stor grad knyttet til koronapandemien.

Det er de siste årene gjennomført flere tiltak for å forbedre miljøprestasjoner. Kildesorteringen har økt blant annet som følge av innføring av sentrale miljøstasjoner i kontorområdene. Andelen møterom med utstyr for videokonferanser har økt betydelig. Engangsemballasje i forbindelse med bevertning er erstattet med mer miljøvennlig alternativer på hovedkontoret og de største kontorene globalt.

De viktigste pågående tiltakene for å redusere utslipp er fortsatt bruk av videokonferanser fremfor tjenestereiser med fly, utskifting av ventilasjonsaggregater og andre tekniske installasjoner til mer energieffektive versjoner og utvide miljøkrav i alle relevante anskaffelser.

Ansvarlige anskaffelser og leverandøroppfølging

Norges Bank er underlagt regelverket for offentlige anskaffelser. I 2020 kjøpte Norges Bank inn varer og tjenester for om lag 4,3 milliarder kroner. Viktige innkjøpskategorier er ekstern forvaltning, utvikling og drift av IT-systemer og tjenester og varer relatert til drift av kontorene.

Alle leverandører som har tilgang til bankens lokaler eller systemer, har ansvar for at medarbeidere som utfører tjeneste eller arbeid for Norges Bank gjøres kjent med de etiske reglene som omfatter blant annet temaer som menneskerettigheter, arbeidstakerrettigheter, korrupsjon, diskriminering og gaver. Norges Bank er pålagt å stille krav om lønns- og arbeidsvilkår etter forskrift om lønns- og arbeidsvilkår i offentlige kontrakter. Leverandører og eventuelle underleverandører skal på forespørsel kunne dokumentere etterlevelse av lønns- og arbeidsvilkår. I 2020 er det gjennomført 26 kontroller. Det er avdekket tre brudd. Dette er på anmodning fra Norges Bank rettet. Anskaffelsesforskriften inneholder et krav om begrensning i antall ledd i leverandørkjeden ved anskaffelser innenfor bransjer hvor det er særlige utfordringer med arbeidslivskriminalitet. Norges Banks aksepterer maksimalt to ledd med underleverandører.

Norges Bank ønsker en ansvarlig og bærekraftig leverandørkjede og stiller miljøkrav i anskaffelser der det er relevant. Eksempler på slike krav kan være dokumentasjon på gjennomførte tiltak for å begrense egen negativ miljøpåvirkning eller relevant miljøinformasjon om egne produkter og tjenester som bruk av kjemikalier og avfallshåndtering. Leverandørene og kontraktsbetingelser følges opp jevnlig for å identifisere eventuelle avvik og det iverksettes tiltak ved behov.

Arbeid med å overvåke bærekraftsrisiko og utøve ansvarlig forvaltning er beskrevet nærmere i kapittel om ansvarlig forvaltning av SPU og valutareservene, og gjelder alle selskaper som SPU er investert i, inkludert selskaper som forvaltes eksternt. I fremvoksende markeder benyttes for det meste eksterne forvaltere. Enkelte av disse markedene har høyere iboende bærekraftsrisiko.

Det stilles krav til forvalterne om at de tar hensyn til selskapsstyring, miljø og sosiale forhold i sine investeringsaktiviteter. Dette følges opp som del av fondets årlige vurdering av forvaltere. Det gjøres i tillegg vurderinger av forvalternes tilnærming til samfunnsansvar som en del av utvelgelsesprosessen. Bærekraftsrisiko i de underliggende selskapene forvalterne investerer i vurderes også. I 2020 omfattet dette evalueringer av over 1 300 selskaper i fremvoksende markeder.

Ansvarlig eiendomsforvaltning i Statens pensjonsfond utland (SPU)

NBIM integrerer miljøvennlige tiltak i forretningsplanene til fondets eiendommer og samarbeider med andre investorer med å utvikle verktøy for å måle klimarisiko i eiendomsmarkeder.

Det måles årlig miljøvennlig forvalting i eiendomsporteføljen opp mot Global Real Estate Sustainability Benchmark (GRESB). Eiendomsporteføljen i SPU fikk 79 av 100 mulige poeng i 2020. Det var en nedgang fra 80 poeng i 2019. 82 prosent av fondets portefølje med store kontor- og handelseiendommer var miljøsertifisert i 2020, mot 79 prosent året før. I tillegg var 34 logistikkeiendommer miljøsertifisert på grunnlag av miljøvennlig utforming og konstruksjon.

Eiendomsinvesteringene er eksponert for klimarisiko. NBIM anslår at 4 prosent av porteføljen, basert på verdi, ligger i områder der det har forekommet flom langs kysten eller i elver minst én gang i løpet av de siste 100 årene. I 2020 ble det innhentet en ekstern analyse av den fremtidige sårbarheten til de mest utsatte eiendomsinvesteringer i USA som stadfestet at den langsiktige risikoen for flom i noen områder kan bli betydelig innenfor det mest ekstreme klimascenariet.

Nasjonale og lokale myndigheter har i økende grad begynt å iverksette langsiktige planer for reduksjon av klimagassutslipp som vil påvirke eiendomssektoren. Gjennom samarbeid med andre investorer har vi støttet Carbon Real Estate Risk Monitor (CRREM), et forskningsprosjekt som i 2020 publiserte utslippsbaner frem mot 2050 for ulike eiendomsmarkeder som er konsistente med et karbonbudsjett i tråd med Paris-avtalen. NBIM anvender dette verktøyet i sitt bredere arbeid med å måle klimarisiko i eiendomsporteføljen.

Etisk forretningsadferd for Norges Banks hovedstyre og ansatte

Norges Bank er som sentralbank og forvalter av Statens pensjonsfond utland gitt stor myndighet og tillit. Det er viktig å verne om bankens omdømme og bidra til at alle ansatte har høy etisk bevissthet og integritet. Norges Banks hovedstyre har fastsatt etiske prinsipper som skal bidra til å skape en felles holdning til etiske problemstillinger blant alle i Norges Bank. De etiske prinsippene ble sist endret 24. juni 2020 med virkning fra 15. august 2020. Bakgrunnen for de siste endringene var et behov for å gjøre tilpasninger som følge av endret organisering av banken fra 10. desember 2019 og ny sentralbanklov fra 1. januar 2020. I tillegg er det gjort enkelte klargjøringer og endringer av aktuelle bestemmelser i prinsippene.

Prinsippene slår fast at banken skal holde en høy etisk standard, respektere menneskerettighetene, opptre samfunnsansvarlig og etterleve gjeldende lover og regler. Reglene omfatter for eksempel ansattes egenhandel, virksomhet utenfor banken, gaver og lojalitet til banken generelt.

Finansdepartementet har fastsatt et eget regelverk om habilitet mv. for medlemmer av Norges Banks hovedstyre og medlemmene av komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet. Hovedstyret har våren 2020 revidert bankens eget regelverk om blant annet habilitet og beskrankninger for egenhandel for de eksterne medlemmene i disse to organene.

Norges Bank aksepterer ingen form for korrupsjon. Det er etablert et rammeverk og program for antikorrupsjon. Hovedelementer i antikorrupsjonsarbeidet er ledelsesforankring, risikostyring, etisk regelverk, håndtering av varslingsmeldinger, innkjøpsarbeid, bakgrunnssjekk av ansatte og leverandører, finansiell regnskapsrapportering samt systematisk opplæring og kontroll. Det ble i 2020 gjennomført mer spisset trening av 90 ansatte i NBIMs operative støttefunksjoner om håndtering av interessekonflikter og antikorrupsjon. I 2020 er det ingen bekreftede forhold knyttet til korrupsjon.

Norges Bank legger stor vekt på opplæring og bevisstgjøring rundt de mest sentrale etiske risikoområdene. Alle nyansatte gjennomfører et opplæringsprogram for å sikre kjennskap til og forståelse av regelverket. Det er en-til-en opplæring, e-læring og introduksjonskurs med dilemma-trening. For å sikre nødvendig kunnskap om regelverket for alle gjennomføres det en obligatorisk test ved hjelp av e-læringsverktøy. Gjennom en årlig test må alle ansatte bekrefte at vedkommende har lest og forstått reglene, og er innforstått med konsekvensene ved overtredelse.

Hovedstyret har fastsatt prinsipper for intern varsling om kritikkverdige forhold i Norges Bank. Det er fastsatt varslingsrutiner hvor ansatte og ansatte hos leverandører kan rapportere anonymt om uetisk eller ulovlig atferd. Ansatte og innleide arbeidstakere oppfordres til å si fra om eventuelle kritikkverdige forhold. Eventuelle varsler blir behandlet i tråd med fastsatte saksbehandlingsregler. I 2020 ble det innrapportert én varslingssak.

1 Se mer informasjon om Miljøfyrtårn her

Utdypende rapportering fra Norges Bank

Årsrapportering for 2020

Norges Banks rapporter i 2020

Pengepolitisk rapport med vurdering av finansiell stabilitet

Finansiell infrastruktur

Det norske finansielle systemet

Finansiell stabilitet

Norges Bank Memo

Regionalt nettverk

Valutareservene

Forventningsundersøkelse for Norges Bank

Norges Banks utlånsundersøkelse

Kvartals- og halvårsrapport. Statens pensjonsfond utland

www.norges-bank.no/Publisert/

www.nbim.no/no/apenhet/rapporter/

Våre dyktige medarbeidere

Medarbeiderne er kjernen i Norges Banks virksomhet. Norges Bank jobber systematisk for å tiltrekke og rekruttere de beste hodene fra de fremste fagmiljøene nasjonalt og internasjonalt. Banken er en kompetansevirksomhet som stiller høye krav til medarbeidernes kunnskap og prestasjoner. Det arbeides derfor med kontinuerlig karriereutvikling med fokus på utfordrende faglige oppgaver i arbeidshverdagen og gjennom målrettede kurs og studier. For å videreutvikle banken som organisasjon tilstrebes det god kjønnsbalanse og å aktivt utnytte de fortrinnene som ligger i et stort mangfold blant de ansatte.

Mangfold og likestilling

Mangfold blant medarbeiderne gir det beste utgangspunktet for å videreutvikle en internasjonal organisasjon. Banken søker mangfold i form av kunnskap, erfaringer og perspektiver ved å ansette på tvers av nasjonalitet, kjønn, alder, bakgrunn og utdanning. For å styrke dette arbeidet ble det i 2020 etablert et mangfolds- og inkluderingsinitiativ på tvers av virksomhetsområdene i banken. Samarbeid med eksterne organisasjoner og nettverk gir verdifull utveksling av erfaringer og muligheten til å lære av de beste.

Et langsiktig initiativ for å øke mangfold blant søkermassen til banken er Kunnskapssenteret, et interaktivt læringssenter for elever i den videregående skole. Kunnskapssenteret skal stimulere til læring og refleksjon om grunnleggende spørsmål i økonomien og på den måten øke interessen for økonomifaget og Norges Bank som arbeidsplass.

I 2020 har Norges Bank hatt en økning i antall studentengasjement som gir økt mangfold, nye tanker og perspektiver og bidrar til utfordring av etablert praksis. Relanseringen av NBIM sitt traineeprogram er et eksempel på hvordan banken arbeider aktivt med å tiltrekke bredt.

Når arbeidsoppgavene ligger til rette for det, kan banken gjennom pensjonistengasjementer beholde erfaren arbeidskraft og bidra til at ansatte kan ta del i arbeidslivet også etter overgang til en pensjonisttilværelse.

Norges Bank jobber systematisk mot å oppnå målet om minst 40 prosent ansatte av hvert kjønn. Ved utgangen av 2020 hadde Norges Bank totalt en kvinneandel på 33 prosent, hvorav kvinneandelen var 25 prosent i NBIM, 33 prosent i SBV og 57 prosent i NBA. I 2020 ble det ansatt 48 prosent kvinner i NBIM, noe som viser at det strategiske arbeidet med å fremme kjønnsbalanse har gitt resultater.

Lønn reflekterer ansvar og oppgaver som tilligger en stilling. Lønnsfastsettelsen er individuell og reflekterer også stillingsinnehavers kompetanse, erfaring og prestasjoner. Tabell 5–7 viser bankens kartlegging av kjønnsbalanse og lønn i ulike stillingsgrupper. Oversikten viser fast lønn ved slutten av 2020 for fast ansatte på hovedkontoret. Alle ansatte som jobber med investeringsbeslutninger er berettiget for prestasjonslønn uavhengig av kjønn. For å publisere disse må det være minst fem av hvert kjønn. Det er for få av hvert kjønn med prestasjonslønn i de ulike stillingskategoriene til å publisere denne lønnskartleggingen offentlig. Tilsvarende er det for få av hvert kjønn i de øverste stillingskategoriene i NBIM til å publisere den delen offentlig. Det er ingen forskjell på andre personalgoder.

Tabellene 5–7 viser at det er variasjon på tvers av virksomhetsområdene og stillingsgruppene. Lønnsforskjeller mellom kvinner og menn på ledernivå, særlig innen kapitalforvaltning, knyttes blant annet til at kvinnelige ledere har kortere ansiennitet i sin lederstilling. Kjønnsbalansen reflekterer konkurransesituasjonen i markedet. Det er færre kvinner enn menn som søker på lederstillinger i banken, samt på stillinger generelt innen finanssektoren. Ved utgangen av året var kjønnsbalansen i tråd med målsettingen i de to laveste stillingsgruppene. Banken vil intensivere arbeidet med å få kvinner i mellomlederstillinger til avansement og forsterke fokuset på å rekruttere kvinnelige kandidater fra det eksterne markedet.

Tabell 5 Kjønnsbalanse og lønn i ulike stillingsgrupper totalt i Norges Bank

Norges Bank

Median Lønn

Andel ansatte

Lønnsgap

Menn

Kvinner

Menn

Kvinner

Menn

Kvinner

Gap

Enhetsdirektør

1 750 606

1 467 593

82 %

18 %

100 %

84 %

16 %

Seksjonsleder

1 300 000

1 150 000

73 %

27 %

100 %

88 %

12 %

Spesialrådgiver

1 159 860

1 033 498

74 %

26 %

100 %

89 %

11 %

Seniorrådgiver

895 467

860 217

65 %

35 %

100 %

96 %

4 %

Rådgiver

672 500

670 000

51 %

49 %

100 %

100 %

0 %

Konsulent

634 213

657 866

47 %

53 %

96 %

100 %

4 %

Totalt Norges Bank

970 000

835 000

65 %

35 %

100 %

86 %

14

Tabell 6 Kjønnsbalanse og lønn i ulike stillingsgrupper i Norges Bank Investment Management1

Norges Bank

Median Lønn

Andel ansatte

Lønnsgap

Menn

Kvinner

Menn

Kvinner

Menn

Kvinner

Gap

Seksjonsleder

1 550 000

1 345 000

83 %

17 %

100 %

87 %

13 %

Spesialrådgiver

1 312 500

1 175 000

82 %

18 %

100 %

90 %

10 %

Seniorrådgiver

950 000

935 000

70 %

30 %

100 %

98 %

2 %

Rådgiver

680 000

720 000

63 %

37 %

94 %

100 %

6 %

Totalt NBIM

1 047 500

930 000

74 %

26 %

100 %

89 %

11 %

1 Det for få av hvert kjønn i de øverste stillingskategoriene i NBIM til å publisere den delen offentlig av personvernhensyn. Tilsvarende er det for få av hvert kjønn med prestasjonslønn i de ulike stillingskategoriene til å publisere dette offentlig.

Tabell 7 Kjønnsbalanse og lønn i ulike stillingsgrupper i Sentralbankvirksomheten og Norges Bank Administrasjon

Norges Bank

Median Lønn

Andel ansatte

Lønnsgap

Menn

Kvinner

Menn

Kvinner

Menn

Kvinner

Gap

Enhetsdirektør

1 371 427

1 370 767

76 %

24 %

100 %

100 %

0 %

Seksjonsleder

1 115 516

1 085 391

63 %

37 %

100 %

97 %

3 %

Spesialrådgiver

1 059 103

985 020

70 %

30 %

100 %

93 %

7 %

Seniorrådgiver

852 743

800 000

59 %

41 %

100 %

94 %

6 %

Rådgiver

617 000

661 510

44 %

56 %

93 %

100 %

7 %

Konsulent

634 213

655 956

48 %

52 %

97 %

100 %

3 %

Totalt SBV og NBA

907 276

784 105

59 %

41 %

100 %

86 %

14 %

Tabell 8 viser andel midlertidige ansatte, foreldrepermisjon og frivillig deltid for ansatte i Oslo.

Tabell 8 Midlertidige ansatte, foreldrepermisjon og frivillig deltid for ansatte i Oslo

Midlertidig ansatte som prosentandel av alle ansatte

Foreldrepermisjon i gjennomsnitt antall uker

Frivillig deltid i prosentandel av alle ansatte

Menn

Kvinner

Menn

Kvinner

Menn

Kvinner

5 %

4 %

11

23

4 %

5 %

I gjennomsnitt har kvinner i Norges Bank hatt 23 uker med foreldrepermisjon i 2020. Tilsvarende har menn hatt 11 uker i gjennomsnitt. Tallene reflekterer at man kun tar hensyn til antall uker foreldrepermisjon i 2020, og ikke hvor mange uker den enkelte ansatte totalt har permisjon.

Hovedtiltaksområdene for å nå målet om 40 prosent kvinner og økt mangfold er rekruttering, omdømmearbeid, karriereutvikling, fleksibilitet og arbeidsmiljø.

• Rekruttering Det jobbes målrettet med å sikre større mangfold i rekrutteringsprosessen, både når det gjelder ansatte som deltar fra arbeidsgiversiden i rekrutteringsprosessen og i kandidatgrunnlaget som inviteres til intervju. Det jobbes med utformingen av stillingsannonser for å tiltrekke seg flere kvinner gjennom måten banken profilerer seg på, i tillegg til at det settes krav til eksterne rekrutteringsbyråer om økt mangfold og kvinnelige kandidater. Det er videre etablert sjekkpunkter i ansettelsesprosessen for å sikre at søkere behandles på et objektivt og rettferdig grunnlag, samt retningslinjer for lønnsfastsettelse og lønnsrapportering som skal sikre at det ikke forskjellsbehandles etter kjønn.

• Omdømmearbeid Det er en bevisst strategi å synliggjøre at kvinner har en viktig rolle i banken ved å sørge for at disse er godt representert på arrangementer hvor Norges Bank er representert. Kvinnelige ansatte oppfordres til å engasjere seg i nettverk og eksterne arrangementer, for eksempel å delta på karrierestand, holde bedriftspresentasjoner på relevante undervisnings- og læresteder og arrangementer som blant annet Samfunnsøkonomenes Kandidattreff og Women’s Finance Day.

• Karriereutvikling For å nå den ønskede kvinneandelen må banken beholde kvinnene i organisasjonen, og sikre like muligheter knyttet til blant annet utvikling og karriere. Banken jobber for å bevisstgjøre ledere om viktigheten av å gi kvinnelige ansatte utfordringer som kvalifiserer dem til tyngre stillinger. Avansement og forfremmelser diskuteres i ledergrupper for å sikre mangfold og likebehandling på tvers av områder. Arbeidsstyrkeplanlegging, med etterfølgerplanning til leder- og nøkkelstillinger vil være tema i 2021. Dette vil gi banken et bedre verktøy til å kartlegge kompetanse i organisasjonen og jobbe målrettet med å utvikle kvinner inn i tyngre stillinger. Norges Bank har ordninger hvor ansatte jobber midlertidig i andre avdelinger eller på andre lokasjoner. Dette er viktig for å bygge en kultur hvor våre ansatte får nye erfaringer og nye perspektiver. Ved å bli en del av et nytt miljø utvikles både faglig og kulturell kompetanse, og samtidig innsikt om og forståelse av mangfoldet i vår organisasjon.

• Fleksibilitet Det vil innføres retningslinjer som skal gi ansatte større fleksibilitet også etter pandemien. Økt fokus på fleksibel arbeidsdag med blant annet mulighet til å jobbe mer hjemmefra, gjør det mer attraktiv for ansatte med omsorgsansvar å ta på seg nye roller på et høyere nivå.

• Arbeidsmiljø Den årlige medarbeiderundersøkelsen sikrer en kartlegging av at banken har et arbeidsmiljø hvor ansatte trives, og som muliggjør en god balanse mellom arbeid og fritid. Dette inkluderer risikoanalyse knyttet til diskriminering på bakgrunn av kjønn. I 2020 ble det etablert en selvstendig undersøkelse om trakassering for å øke bevisstgjøring rundt temaet. I 2021 er planen å gjennomføre interne kurs om mangfold og inkludering for alle ansatte i Norges Bank, herunder bevisstgjøring for å hindre trakasserende adferd og forskjellsbehandling på arbeidsplassen. På bankens New York kontor er det obligatorisk årlig trening. Som et tiltak for å tilrettelegge for mangfold og inkludering, samt skape en familievennlig kultur er det er innført tilbud om kjønnsnøytral fødselspermisjon på 16 uker som er utover det som er lovpålagt i landene hvor banken har kontorer.

Lønn og kompensasjonsordninger

Hovedstyret setter rammene for bankens lønns- og kompensasjonsordninger og følger opp praktiseringen av ordningene.

Lønnsnivået i Norges Bank skal være konkurransedyktig, men ikke bransjeledende. Norges Bank benytter eksterne aktører for å gjennomføre årlig sammenligning av lønnsnivået mot andre selskaper. Hovedstyret har et eget godtgjørelsesutvalg bestående av tre av de eksterne medlemmene, som bidrar til grundig og uavhengig behandling av saker som gjelder lønns- og kompensasjonsordningene.

Hovedstyret fastsetter et lønnstak for ledergruppen i sentralbankvirksomheten og intervaller for lønn til ledergruppen i NBIM. Sentralbanksjefen fastsetter lønn til ledere og andre i sentralbankvirksomheten som rapporterer til sentralbanksjefen, samt for leder av NBIM, innenfor det intervallet hovedstyret har fastsatt. Lønn til øvrig ledelse i NBIM fastsettes av leder av NBIM i samsvar med intervallene fastsatt av hovedstyret.

Ansatte som jobber direkte med investeringsbeslutninger og enkelte andre medarbeidere kan ha prestasjonsbasert lønn. Prinsipper for prestasjonslønnordningen er fastsatt i forskrift til verdipapirfondloven med nødvendige tilpasninger. Ordningen skal bidra til å fremme og gi insentiver til god styring av og kontroll med risikoen for forvaltningen, motvirke for høy risikotaking, og bidra til å unngå interessekonflikter. Prestasjonslønnen beregnes ut fra oppnådde resultater i forhold til avtalte mål for SPUs resultat, gruppens resultat og det individuelle resultatet. Opptjent prestasjonslønn utbetales over flere år. Dette gjøres ved at 50 prosent utbetales i året etter at prestasjonslønnen er opptjent, og de resterende 50 prosentene holdes tilbake og utbetales over de tre neste årene. For ansatte som får en opptjening over 100 prosent av fastlønn blir 40 prosent utbetalt året etter at prestasjonslønnen er opptjent, mens de resterende 60 prosentene holdes tilbake og utbetales over de tre neste årene. Beløpet som holdes tilbake, justeres for SPUs avkastning. Ingen i medlemmer av ledergruppene eller sentralbankledelsen har prestasjonsbasert lønn.

Helse, miljø og sikkerhet

Covid 19-pandemien førte til at de fleste av Norges Banks ansatte arbeidet mye av tiden hjemmefra i 2020. Det har blitt lagt ned mye arbeid i å støtte ansatte og ledere i en utfordrende situasjon, bl.a. gjennom ledertrening. Målet har vært å bidra til gode arbeidsrutiner, skape digitale møteplasser og inspirere til sosiale aktiviteter. Det har også blitt arbeidet tett med Bedriftshelsetjenesten for ergonomisk tilrettelegging av arbeidsplassen på hjemmekontor for å redusere risiko for muskel- og skjelettplager.

Norges Bank prioriterer å verne om liv og helse for de som har sitt virke i banken. I 2020 ble det rapportert syv hendelser/skader knyttet direkte til arbeid i Norges Banks kontorlokaler eller kurs og feriesteder. Ingen skader eller ulykker fra kontorvirksomheten er meldt til Arbeidstilsynet som yrkesskade i 2020.

Bankens vernetjeneste gjør en viktig jobb for å ivareta ansattes interesser i saker som angår arbeidsmiljøet. De inkluderes i råd under planlegging og oppfølging av tiltak som har betydning for arbeidsmiljøet. De ansatte i hvert verneområde velger sitt verneombud. Hovedverneombudet, som sitter i Arbeidsmiljøutvalget, velges senere blant dem som er valgt til verneombud.

Banken har gode treningstilbud og har tilrettelagt for at ansatte kan sykle til jobb. I det pågående arbeidet med oppgradering av hovedkontoret vektlegges forbedring av inneklima og økt fleksibilitet.

Det er høsten 2020 gjennomført en ny medarbeiderundersøkelse som blant annet gir bedre muligheter for analyse- og benchmarking. Arbeidsmiljøutvalget, som består av representanter for både ledelsen og de ansatte, vurderer arbeidsmiljøet og samarbeidsklimaet som godt.

Sykefravær og inkluderende arbeidsliv (IA)

Sykefraværet i banken er stabilt lavt. I 2020 var sykefraværet på 1,7 prosent. Dette er en nedgang fra 2019 (2 prosent) som skyldes blant annet færre registrerte egenmeldinger, trolig som et resultat av utstrakt bruk av hjemmekontor under pandemien. IA-avtalen for 2019–2022 omfatter nå hele det norske arbeidslivet og støtter opp under arbeidet med å forebygge sykefravær. Banken har fortsatt praksisen med utvidede egenmeldingsdager for de ansatte, i tråd med IA-avtalens føringer. Banken tilrettelegger arbeidsplassen for medarbeidere som har behov for dette, og har gjennom pandemien særlig oppfordret til at ansatte har dialog med bedriftshelsetjenesten for å forebygge sykefravær som følge av hjemmekontor med andre tilpasningsmuligheter enn det banken normalt tilbyr i egne kontorlokaler. Banken tilpasser for at eldre arbeidstakere kan forlenge yrkeskarrieren i tråd med nasjonale målsettinger. Ved ombyggingsprosjekter i banken blir retningslinjene for universell utforming lagt til grunn, og ved behov stilles hjelpemidler og verneutstyr til disposisjon.

Gjennom den årlige medarbeiderundersøkelsen sikres kartlegging av bankens arbeidsmiljø hvor målsetningen er at ansatte trives og at banken muliggjør en god balanse mellom arbeid og fritid.

Samarbeid med fagforeningene

Bankens ledelse har god kontakt med fagforeningene. Dialogen med fagforeningene skjer blant annet i medarbeider- og personalutvalget, i bankens arbeidsmiljøutvalg og i jevnlige kontaktmøter. De ansatte har to representanter i hovedstyret som deltar i behandling av administrative saker.

Min koronahverdag

Henriette Brekke Seniorrådgiver i Pengepolitisk avdeling, ansvar for Regionalt nettverk, SBV

For å få et innblikk i hvordan det norske næringslivet ble rammet av pandemien holdt vi gjennom våren hyppig kontakt med bedriftene i Regionalt nettverk. Vanligvis har vi møtene ute hos bedriftene, men siden mars har vi hatt alle samtalene på telefon eller i virtuelle møterom. De fleste kontaktpersonene har også sittet på hjemmekontor. Det lille blikket inn i hverandres hjem, har satt et mer personlig og fortrolig preg på mange av samtalene.

Bent Vale Spesialrådgiver i Finansiell stabilitet Bank, SBV

Det var en brå overgang i mars å legge om til hjemmekontor. Men det gikk veldig bra. Med litt hjelp fra IKT fikk jeg utstyret til å fungere nesten like bra hjemmefra som det gjør på Bankplassen. Den virtuelle kontakten med medarbeiderne fungerer bra, så jeg får gjort jobben. Men jeg savner den naturlige spontane kontakten vi har på Bankplassen. Her hjemme er imidlertid arbeidsmiljøet utmerket, med en kone som fra før er vant til å jobbe hjemmefra.

Peder Østby Spesialrådgiver Finansiell stabilitet, Betalingsanalyse og innovasjon, SBV

En av de tingene jeg jobber med er Norges Banks prosjekt for utredning av digitale sentralbankpenger. En viktig del av dette er kommunikasjon med ulike aktører. Da det ble innført restriksjoner på å møtes fysisk, måtte vi raskt omstille oss til å benytte digitale løsninger. Etter en bratt læringskurve viste det å gi noen betydelige fordeler. Det ble enklere og mer effektivt å snakke med ulike aktører, særlig utenlandske, og vi fikk trolig snakket med flere enn vi ellers ville gjort. Det ble også mye enklere å delta på seminarer og konferanser som gikk over til web-baserte løsninger.

Baksiden er at noe av den sosiale interaksjonen på arbeidsplassen, som også er viktig for produktiviteten, ble redusert.

Gero Elerd, Business Manager, Asset Strategies, NBIM

When lockdown started – and kindergarten closed – we were worried how two full-time employees with two young kids could cope working from the kitchen table. We should not have been: The two boys (2 and 0) enjoyed family time with lots of new books, puzzles and a lot more TV than would normally have been allowed.

Work itself shifted also quite quickly online thanks to faster internet, the right equipment, and better software to enable virtual meetings and interaction. It was a truly strange year, but as a global organisation, we coped surprisingly well – particularly the barrier to call a colleague to connect disappeared.

8 Resultatregnskap og balanse

Hovedpunkter

Resultatregnskap

2020

2019

Netto Inntekt

fra finansielle instrumenter

30 mrd.

38 mrd.

gevinst/-Tap valuta

-1 mrd.

7 mrd.

RESULTAT SPU

1 122 mrd.

1 815 mrd.

Resultat SPU trukket/-tilført kronekonto

-1 122 mrd.

-1 815 mrd.

Andre inntekter

– herav forvaltningsgodtgjøring SPU

5,4 mrd.

5,3 mrd.

4,5 mrd.

4,3 mrd.

Driftskostnader

– herav forvaltningskostnader SPU

-6,5 mrd.

-5,3 mrd.

-5,4 mrd.

-4,3 mrd.

Totalresultat

29 mrd.

44 mrd.

Overføring

til Statskassen

15 mrd.

20 mrd.

Balanse

Norges Bank

Norges Bank ekskl. SPU

Kostnader for Norges Banks hovedoppgaver

Norges Bank fordeler kostnader på hovedoppgaver. Formålet er å synliggjøre kostnadene ved de ulike oppgavene og bidra til kostnadseffektivitet.

Kostnadene er fordelt på disse hovedoppgavene:

1. Forvaltningen av Statens pensjonsfond utland (SPU)

2. Pengepolitikk

3. Finansiell stabilitet

4. Forvaltningen av valutareservene

5. Sedler og mynt

6. Oppgjørstjenester for bankene

7. Statsgjeldsforvaltningen

8. Statens konsernkonto

Kostnadene for hovedoppgavene inkluderer direkte og indirekte kostnader. Fordelingen av felleskostnader gjennomføres basert på en vurdering av kostnadsdrivere. Størrelsen på fordelingsnøklene representerer beste estimat på faktisk ressursbruk.

Bankens samlede driftskostnader var for 2020 6 481 millioner kroner. Forvaltningen av SPU er den klart mest ressurskrevende oppgaven. Kostnadene var 5 305 millioner kroner, tilsvarende 82 prosent av bankens samlede kostnader. Kostnadene for de øvrige hovedoppgavene til Norges Bank utgjorde 1 176 millioner kroner.

Årsregnskap 2020

Resultatregnskap

Beløp i millioner kroner

Note

2020

2019

Netto inntekt/-kostnad fra finansielle instrumenter

Netto inntekt/-kostnad fra:

– Aksjer

3

18 070

28 660

– Obligasjoner

3

12 618

12 265

– Finansielle derivater

591

-728

– Utlån med sikkerhetsstillelse

9

-10

342

– Innlån med sikkerhetsstillelse

9

-40

-

Renteinntekter og -kostnader fra innskudd og innlån i banker

-30

21

Renteinntekter fra utlån til banker

18

206

69

Rentekostnader på innskudd fra banker og statskassen

18

-973

-3 042

Netto renteinntekt fra IMF

17

57

102

Skattekostnad

3

-45

-50

Andre finansielle inntekter/-kostnader

-1

-10

Netto inntekt/-kostnad fra finansielle instrumenter før gevinst/tap valuta

30 443

37 629

Gevinst/-tap valuta

8

-499

7 007

Netto inntekt/-kostnad fra finansielle instrumenter

29 944

44 636

Forvaltning statens pensjonsfond utland

Totalresultat plasseringer for SPU

20

1 122 356

1 814 470

Trukket/-tilført kronekonto SPU

20

-1 122 356

-1 814 470

Øvrige driftsinntekter

Forvaltningsgodtgjøring Statens pensjonsfond utland

13

5 305

4 312

Andre driftsinntekter

15

121

139

Sum øvrige driftsinntekter

5 426

4 451

Driftskostnader

Personalkostnader

12

-2 084

-2 001

Øvrige driftskostnader

15

-4 178

-3 129

Av- og nedskrivning

14

-219

-289

Sum driftskostnader

-6 481

-5 419

Årsresultat

28 889

43 669

Totalresultat

Årsresultat

28 889

43 669

Endring i aktuarmessige gevinster og tap

11

-65

114

Totalresultat

28 824

43 783

Balanse

Beløp i millioner kroner

Note

31.12.2020

31.12.2019

EIENDELER

Finansielle eiendeler

Innskudd i banker

24 920

17 231

Utlån med sikkerhetsstillelse

9,10

18 340

7 665

Uoppgjorte handler

888

642

Aksjer

4

114 931

121 295

Utlånte aksjer

4,9,10

4 600

6 303

Obligasjoner

4

448 105

406 898

Finansielle derivater

12

9

Fordring på IMF

17

71 081

69 075

Utlån til banker

18

80 168

6 560

Andre finansielle eiendeler

13

5 683

4 804

Sum finansielle eiendeler

768 728

640 482

Nettoverdi Statens pensjonsfond utland

Nettoverdi SPU1

20

10 908 457

10 083 771

Ikke-finansielle eiendeler

Pensjoner

11

155

331

Ikke-finansielle eiendeler

14

2 119

2 294

Sum ikke-finansielle eiendeler

2 274

2 625

Sum eiendeler

11 679 459

10 726 878

1 Nettoverdi SPU tilsvarer markedsverdien av SPU, fratrukket skyldig forvaltningsgodtgjøring.

Beløp i millioner kroner

Note

31.12.2020

31.12.2019

Gjeld og egenkapital

Finansiell gjeld

Innlån med sikkerhetsstillelse

9,10

23

100

Uoppgjorte handler

9,10

14 383

11 716

Finansielle derivater

10

2

Annen finansiell gjeld

2 942

2 248

Gjeld til IMF

17

53 925

57 235

Innskudd fra banker

18

52 807

58 888

Innskudd fra statskassen

18

313 131

187 727

Sedler og mynt i omløp

16

41 006

41 613

Sum finansiell gjeld

478 227

359 529

Innskudd kronekonto Statens pensjonsfond utland

Innskudd kronekonto SPU

20

10 908 457

10 083 771

Annen gjeld

19

15 956

20 414

Sum gjeld

11 402 640

10 463 714

Egenkapital

276 819

263 164

Sum gjeld og egenkapital

11 679 459

10 726 878

Oslo, 4. februar 2021

Øystein Olsen

(daglig leder / hovedstyrets leder)

Ida Wolden Bache

(nestleder)

Karen Helene Ulltveit-Moe

Kristine Ryssdal

Arne Hyttnes

Hans Aasnæs

Nina Udnes Tronstad

Egil Herman Sjursen

Mona Helen Sørensen

(representant for de ansatte)

Truls Oppedal

(representant for de ansatte)

Kontantstrømoppstilling

Beløp i millioner kroner, innbetaling (+) / utbetaling (-)

2020

2019

Operasjonelle aktiviteter

Innbetaling av utbytte fra aksjer

2 674

2 854

Innbetaling av renter fra obligasjoner

6 208

5 995

Netto innbetaling av renter og honorar fra innlån og utlån med sikkerhetsstillelse

18

381

Innbetalinger av utbytte, renter og honorar fra beholdninger i aksjer og obligasjoner

8 900

9 230

Netto kontantstrøm ved kjøp og salg av aksjer

23 808

-2 093

Netto kontantstrøm ved kjøp og salg av obligasjoner

-25 527

-2 642

Netto kontantstrøm finansielle derivater

1 672

-760

Netto kontantstrøm innskudd i banker

564

23

Netto kontantstrøm innlån og utlån med sikkerhetsstillelse

-1 332

2 849

Netto kontantstrøm knyttet til andre kostnader, andre eiendeler og annen gjeld

-13 272

-13 422

Netto kontantstrøm knyttet til finansielle eiendeler og finansiell gjeld

-85 292

11 401

Netto kontantstrøm til/-fra statskassen

-171 364

17 725

Tilførsel fra den norske stat til SPU

-5 032

-32 051

Uttak fra SPU til den norske stat

301 800

14 400

Innbetaling av forvaltningsgodtgjøring for SPU

4 312

4 544

Netto kontantstrøm fra operasjonelle aktiviteter

39 237

9 204

Investeringsaktiviteter

Netto utbetalinger til ikke-finansielle eiendeler og gjeld

-38

-149

Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter

-38

-149

Finansieringsaktiviteter

Utbetaling til statskassen fra overføringsfondet

-19 706

-14 798

Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter

-19 706

-14 798

Netto endring innskudd i banker

Innskudd i banker per 1. januar

17 230

23 208

Netto økning/-reduksjon av kontanter i perioden

19 493

-5 743

Netto gevinst/-tap valuta på kontanter

-11 803

-235

Innskudd i banker per periodens slutt

24 920

17 230

Regnskapsprinsipp

Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den direkte metoden. Vesentlige klasser av brutto inn- og utbetalinger er presentert separat, med unntak for spesifikke transaksjoner, i hovedsak kjøp og salg av finansielle instrumenter, som er presentert netto.

Tilførsler og uttak mellom SPU og den norske stat, anses som finansieringsaktiviteter i kontantstrømoppstillingen i regnskapsrapporteringen til SPU. I Norges Bank er tilførsler klassifisert som operasjonell aktivitet siden Norges Bank er forvalter av SPU.

Oppstilling over endringer i egenkapital

Beløp i millioner kroner

Kursreguleringsfond

Overføringsfond

Sum egenkapital

1. januar 2019

209 490

29 597

239 087

Totalresultat

14 261

29 522

43 783

31. desember 2019 før overføring

223 751

59 119

282 870

Overføring til statskassen

-

-19 706

-19 706

31. desember 2019

223 751

39 413

263 164

1. januar 2019

223 751

39 413

263 164

Totalresultat

22 730

6 094

28 824

31. desember 2020 før overføring

246 481

45 507

291 988

Overføring til statskassen

-

-15 169

-15 169

31. desember 2020

246 481

30 338

276 819

Regnskapsprinsipp

Oppstilling over endringer i egenkapital for Norges Bank er utarbeidet i henhold til IAS 1 Presentasjon av finansregnskap.

Egenkapitalen til Norges Bank består av et kursreguleringsfond og et overføringsfond. Kursreguleringsfondet utgjør bankens bundne egenkapital og overføringsfondet utgjør grunnlaget for overføring til statskassen. Egenkapitalen i Norges Bank er regulert av Retningslinjer for avsetning og disponering av Norges Banks overskudd, fastsatt 13. desember 2019 med hjemmel i sentralbankloven § 3-11 annet ledd.

Noter

Note 1 Generell informasjon

1. Innledning

Norges Bank er landets sentralbank. Banken er et eget rettssubjekt og eies av staten. Hovedkontoret er på Bankplassen 2, Oslo.

Norges Bank skal fremme økonomisk stabilitet og forvalte store verdier på vegne av fellesskapet. Banken utøver pengepolitikken, overvåker stabiliteten i det finansielle systemet og bidrar til robuste og effektive betalingssystemer og finansmarkeder samt forvalter bankens valutareserver.

Norges Bank forvalter Statens pensjonsfond utland (SPU) på vegne av Finansdepartementet i henhold til lov om Statens pensjonsfond § 3 annet ledd og mandat for forvaltning av Statens pensjonsfond utland (forvaltningsmandatet), fastsatt av Finansdepartementet.

SPU skal støtte statlig sparing for finansiering av fremtidige utgifter og underbygge langsiktige hensyn ved bruk av Norges petroleumsinntekter. Stortinget har fastsatt rammene i lov om Statens pensjonsfond, og Finansdepartementet har det formelle ansvaret for fondets forvaltning. Hovedstyret i Norges Bank har delegert gjennomføringen av forvaltningsoppdraget til Norges Bank Investment Management (NBIM).

Finansdepartementet har plassert fondsmidlene til forvaltning i SPU som et kroneinnskudd på en særskilt konto i Norges Bank (kronekontoen). Banken skal i eget navn videreplassere kronkontoen i en investeringsportefølje bestående av børsnoterte aksjer, obligasjoner, fast eiendom og infrastruktur for fornybar energi. SPU er i sin helhet investert utenfor Norge.

I henhold til forvaltningsmandatet foretas overføringer til og fra kronekontoen. Når Statens petroleumsinntekter overstiger Statens oljepengebruk over statsbudsjettet vil det gjøres innskudd på kronekontoen. I motsatte tilfeller vil det gjøres uttak. Overføringer til og fra kronekontoen medfører en tilsvarende endring i Eiers kapital i SPU.

For utfyllende informasjon om forvaltningsmandatet for SPU, Norges Banks styringsstruktur og risikostyring, se note 20.8 Investeringsrisiko.

Norges Bank bærer ingen økonomisk risiko knyttet til verdiutviklingen i SPU. Den oppnådde avkastningen ved forvaltningen, etter fradrag for godtgjørelse til Norges Bank, blir i sin helhet tilført kronekontoen og påvirker derfor ikke totalresultatet eller egenkapitalen til Norges Bank. Den forvaltede investeringsporteføljen tilsvarer det til enhver tid innestående beløp på kronekontoen, fratrukket påløpt forvaltningsgodtgjøring. Dette presenteres på egen linje som en eiendel i Norges Banks balanse, og kronekontoen presenteres tilsvarende som en forpliktelse til Finansdepartementet.

2. Godkjenning av årsregnskapet

Årsregnskapet til Norges Bank for 2020 ble godkjent av hovedstyret 4. februar 2021 og godkjent av representantskapet 24. februar 2021. Den årlige regnskapsrapporteringen for SPU er et utdrag av Norges Banks regnskapsrapportering, og inngår i Norges Banks årsregnskap som note 20.

Note 2 Regnskapsprinsipper

Denne noten beskriver regnskapsprinsipper, vesentlige estimater og skjønnsmessige vurderinger som gjelder hele regnskapet. Øvrige regnskapsprinsipper, vesentlige estimater og skjønnsmessige vurderinger er beskrevet i de respektive oppstillingene og notene.

Vesentlige estimater og skjønnsmessige vurderinger

Utarbeidelsen av regnskapet innebærer bruk av usikre estimater og forutsetninger knyttet til fremtidige hendelser som påvirker regnskapsførte beløp for eiendeler, forpliktelser, inntekter og kostnader. Estimater fastsettes basert på tidligere erfaringer og reflekterer ledelsens forventninger om fremtidige hendelser. Faktiske utfall kan avvike fra estimatene. Utarbeidelsen av regnskapet innebærer også skjønnsmessige vurderinger i forbindelse med anvendelsen av regnskapsprinsipper, som kan ha betydelig innvirkning på regnskapet.

I tilfeller hvor det foreligger spesielt usikre estimater eller skjønnsmessige vurderinger, er dette omtalt i de respektive notene.

1. Grunnlag for utarbeidelse

Årsregnskapet til Norges Bank er i henhold til sentralbankloven § 4-3, avlagt etter regnskapsloven og bestemmelser om årsregnskap m.m. for Norges Bank (bestemmelsene), som fastsatt av Finansdepartementet.

Bestemmelsene krever at Norges Banks regnskap skal utarbeides i samsvar med International Financial Reporting Standards (IFRS) som fastsatt av EU, med de tillegg og unntak som følger av regnskapsloven og bestemmelsene. Norges Banks regnskap omfatter regnskapsrapportering for SPU, se note 20 Statens pensjonsfond utland (SPU).

Oppstillingen av resultatregnskapet er presentert på den måten som gir mest relevant informasjon omkring den finansielle inntjeningen, i tråd med IAS 1.

Årsregnskapet utarbeides med regnskapsavslutning per 31. desember. Det er presentert i norske kroner og, om ikke annet er angitt, avrundet til nærmeste million. Avrundingsdifferanser kan forekomme.

2. Endringer i regnskapsprinsipper, herunder nye og endrede standarder og fortolkninger i perioden

De anvendte regnskapsprinsippene er konsistente med prinsippene i forrige regnskapsår. Det er ingen nye eller endrede IFRS-standarder og fortolkninger som har trådt i kraft for regnskapsåret som startet 1. januar 2020 som har hatt vesentlig påvirkning på regnskapet.

3. Nye og endrede standarder og fortolkninger med virkning fra 2021 eller senere

Vedtatte IFRS-standarder, endringer i eksisterende standarder og fortolkninger som er utgitt med ikrafttredelsesdato fra 2021 eller senere, forventes å være uvesentlige eller ikke relevante for regnskapsrapporteringen på implementeringstidspunktet.

4. Regnskapsprinsipper som gjelder hele regnskapet

4.1 Finansielle eiendeler og forpliktelser

Innregning og fraregning

Finansielle eiendeler og forpliktelser innregnes i balansen ved inngåelse som part i instrumentets kontraktsmessige betingelser.

Finansielle eiendeler fraregnes når de kontraktsmessige rettighetene til kontantstrømmene utløper, eller når de finansielle eiendelene og det vesentligste av risiko og fordeler ved eierskap til eiendelene, er overført. Se note 9 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse og note 20.12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for spesifikasjon av overførte eiendeler som ikke er fraregnet.

Finansielle forpliktelser fraregnes når de har opphørt, det vil si når pliktene angitt i kontraktene er oppfylt, kansellert eller utløpt.

Kjøp eller salg av en finansiell eiendel i henhold til en kontrakt med oppgjør i tråd med normale markedsvilkår, regnskapsføres på avtaletidspunktet.

Klassifisering og måling

Finansielle eiendeler klassifiseres basert på forretningsmodellen som ligger til grunn for forvaltningen av eiendelene, samt egenskapene ved de kontraktsfestede kontantstrømmene. Investeringsporteføljen til SPU forvaltes i samsvar med forvaltningsmandatet fastsatt av Finansdepartementet, investeringsmandatet fastsatt av hovedstyret i Norges Bank og investeringsstrategier fastsatt av ledelsen i Norges Bank Investment Management. Disse mandatene og strategiene, inkludert risikostyringsstrategiene, innebærer at alle finansielle eiendeler styres og følges opp på grunnlag av virkelig verdi. SPUs finansielle eiendeler er derfor målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Tilsvarende gjelder for Norges Banks valutareserver. Valutareservene forvaltes i samsvar med prinsippene fastsatt av hovedstyret og styres og følges opp på grunnlag av virkelig verdi. Øvrige finansielle eiendeler er målt til amortisert kost.

Finansielle forpliktelser er målt til amortisert kost, med unntak av de finansielle forpliktelser øremerket til virkelig verdi over resultatet. Dette gjelder finansielle forpliktelser integrert i valutareservene som styres og følges opp på grunnlag av virkelig verdi. For SPU er finansielle forpliktelser, med unntak av Skyldig forvaltningsgodtgjøring, integrert i investeringsporteføljen som styres og følges opp basert på virkelig verdi, og er derfor øremerket til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Skyldig forvaltningsgodtgjøring er målt til amortisert kost.

Finansielle derivater er målt til virkelig verdi over resultatet.

Nedskrivninger

For finansielle eiendeler klassifisert som målt til amortisert kost innregnes en avsetning for forventet kredittap. Forventet kredittap beregnes per lån, og er basert på lånets eksponering ved mislighold, sannsynlighet for mislighold og tap ved mislighold. Innregnet beløp utgjør forventet kredittap over de neste tolv måneder, regnet fra rapporteringstidspunktet. Ved en betydelig økning i kredittrisiko fra førstegangsinnregning, innregnes forventet kredittap for hele eiendelens levetid.

4.2 Datterselskaper

Investeringer i fast eiendom utføres gjennom datterselskaper av Norges Bank, utelukkende etablert som en del av forvaltningen av SPU. I tråd med bestemmelsene § 3-4, innregnes datterselskapene i regnskapsrapporteringen for SPU. Datterselskapene er kontrollert av SPU. Kontroll over et selskap foreligger når SPU er eksponert for eller har rettigheter til variabel avkastning fra sitt engasjement i vedkommende selskap, og har mulighet til å påvirke denne avkastningen gjennom sin makt over selskapet. For ytterligere informasjon, se note 20.15 Interesser i andre foretak.

SPU er et investeringsforetak i henhold til IFRS 10 Konsernregnskap. IFRS 10 definerer et investeringsforetak og innfører et pliktig unntak fra konsolidering for investeringsforetak.

Datterselskaper målt til virkelig verdi over resultatet

Datterselskaper som investerer i fast eiendom gjennom eierandeler i andre selskaper, er investeringsforetak. Disse datterselskapene er målt til virkelig verdi over resultatet i tråd med prinsippene for finansielle eiendeler, som omtalt i punkt 4.1 ovenfor, og er presentert i balansen som Unotert eiendom. Se note 20.6 Unotert eiendom for utfyllende prinsipper.

Konsoliderte datterselskaper

Datterselskaper som utfører investeringstjenester og som ikke selv er investeringsforetak, konsolideres. Konsoliderte datterselskaper eier ikke, verken direkte eller indirekte, investeringer i fast eiendom.

Skjønnsmessig vurdering

SPU er et investeringsforetak basert på følgende:

a) SPU mottar midler fra den norske stat, som er en nærstående part og eneste eier, og leverer profesjonelle investeringstjenester i form av forvaltningen av fondet, til den norske stat,

b) SPU er forpliktet overfor den norske stat til å investere utelukkende for verdistigning og kapitalinntekter,

c) SPU måler og evaluerer avkastning for alle investeringer utelukkende basert på virkelig verdi.

Et investeringsforetak skal ha en strategi som definerer tidshorisonten for realisering av investeringene. SPU har en svært lang tidshorisont. Etter en samlet vurdering er det konkludert med at SPU oppfyller kriteriene i definisjonen av et investeringsforetak.

Note 3 Inntekt/kostnad fra aksjer og obligasjoner

Regnskapsprinsipp

Følgende regnskapsprinsipper er knyttet til de respektive inntekts- og kostnadselementene:

Utbytte innregnes på det tidspunkt utbytte er formelt vedtatt av generalforsamlingen eller tilsvarende beslutningsorgan.

Renteinntekter innregnes etter hvert som de opptjenes. Rentekostnader innregnes etter hvert som de påløper.

Realisert gevinst/tap utgjør i hovedsak beløp realisert når eiendeler eller forpliktelser blir fraregnet. Ved fraregning tilordnes gjennomsnittlig anskaffelseskost. Realisert gevinst/tap inkluderer transaksjonskostnader, som resultatføres når de påløper. Transaksjonskostnader er definert som alle kostnader som er direkte henførbare til den gjennomførte transaksjonen. For investeringer i aksjer og obligasjoner omfatter dette normalt kurtasje og dokumentavgift.

Urealisert gevinst/tap utgjør endringer i virkelig verdi i perioden for den relaterte balanseposten som ikke kan tilskrives de tidligere omtalte kategoriene.

Kildeskatt, etter fratrekk for refunderbart beløp, innregnes samtidig som det relaterte utbyttet. Refunderbar kildeskatt innregnes i balansen som en fordring under Andre eiendeler.

Tabell 3.1 Inntekt/kostnad fra aksjer

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Utbytte

2 689

2 837

Realisert gevinst/-tap

12 326

1 029

Urealisert gevinst/-tap

3 055

24 794

Inntekt/-kostnad fra aksjer før gevinst/tap valuta

18 070

28 660

Tabell 3.2 Inntekt/kostnad fra obligasjoner

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Renter

5 962

6 035

Realisert gevinst/-tap

41

-413

Urealisert gevinst/-tap

6 615

6 643

Inntekt/-kostnad fra obligasjoner før gevinst/tap valuta

12 618

12 265

Skattekostnad

Norges Bank er unntatt skatteplikt for sin virksomhet i Norge, men er skattepliktig i enkelte andre land. Skattekostnaden består av inntektsskatt som Norges Bank ikke får refundert gjennom lokale skatteregler eller skatteavtaler. Dette gjelder i all hovedsak kildeskatt på utbytte tilknyttet valutareservenes aksjeinvesteringer.

Skattekostnaden for 2020 utgjorde 45,2 millioner kroner mot 50,4 millioner kroner i 2019.

Skatt betalt i Japan og Tyskland utgjør av dette henholdsvis 27,1 millioner kroner og 7,4 millioner kroner. Norges skatteavtaler med de nevnte landene gir en skattesats på 15 prosent. Skattekostnaden for øvrig fordeler seg med mindre beløp i flere andre land.

Regnskapsprinsipper for skatt er ytterligere beskrevet i note 20.9 Skatt.

Note 4 Beholdning av aksjer og obligasjoner

Regnskapsprinsipp

Investeringer i aksjer og obligasjoner er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Opptjente utbytter og renter presenteres i balansen på samme linje som de underliggende finansielle instrumentene, og er spesifisert i tabellene 4.1 og 4.2 for henholdsvis aksjer og obligasjoner. Balanselinjen Aksjer inkluderer investeringer i depotbevis (GDR/ADR) og andeler i noterte fond. Utlånte aksjer presenteres separat.

Finansielle derivater er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Variasjonsmargin for børsnoterte futures anses som oppgjort og verdier er presentert i balansen som Innskudd i banker. Norges Bank benytter ikke sikringsbokføring, og ingen finansielle instrumenter er derfor utpekt som sikringsinstrumenter.

For ytterligere informasjon om måling til virkelig verdi se note 6 Måling til virkelig verdi.

Endringer i virkelig verdi resultatføres og er spesifisert i note 3 Inntekt/kostnad fra aksjer og obligasjoner.

Tabell 4.1 Aksjer

31.12.2020

31.12.2019

Beløp i millioner kroner

Virkelig verdi inkl. utbytte

Opptjent utbytte

Virkelig verdi inkl. utbytte

Opptjent utbytte

Aksjer

119 531

84

127 598

114

Sum aksjer

119 531

84

127 598

114

Herav utlånte aksjer

4 600

-

6 303

-

Tabell 4.2 Obligasjoner

31.12.2020

31.12.2019

Beløp i millioner kroner

Nominell verdi1

Virkelig verdi inkl. opptjente renter

Opptjente renter

Nominell verdi1

Virkelig verdi inkl. opptjente renter

Opptjente renter

Obligasjoner

444 843

448 105

1 527

393 793

406 898

1 773

Sum obligasjoner

444 843

448 105

1 527

393 793

406 898

1 773

Herav utlånte obligasjoner

-

-

-

-

-

-

1 Nominell verdi er omregnet til norske kroner ved bruk av balansedagens kurs. Nominell verdi består av pålydende verdi av instrumentet eller hovedstol.

Obligasjoner på Norges Banks balanse er i sin helhet knyttet til forvaltningen av valutareservene. Norges Bank utsteder statsgjeld og inngår finansielle kontrakter innenfor statsgjeldsforvaltningen i Finansdepartementets navn. Transaksjoner knyttet til statsgjeldsforvaltningen regnskapsføres i statsregnskapet og ikke på Norges Banks balanse.

Bank for International Settlements (BIS)

BIS fungerer som en bank for sentralbankene, og skal i tillegg bistå sentralbanker ved å bidra til internasjonalt samarbeid og i arbeidet med pengepolitikk og finansiell stabilitet.

BIS er et aksjeselskap eid av sentralbanker. Norges Bank har 8 000 stemmeberettigede aksjer (pålydende 5 000 SDR) i BIS, i tillegg til 564 ikke-stemmeberettigede aksjer (pålydende 5 000 SDR), totalt 8 564 aksjer.

BIS har ved utstedelsen av aksjer kun innkrevd innbetaling på 25 prosent av aksjenes pålydende, resterende 75 prosent er kommitert kapital som ikke er bokført i balansen.

Aksjer i BIS og mottatt utbytte fra BIS, som vist i tabell 4.3, inngår også som en del av henholdsvis aksjer i tabell 4.1 og utbytte i tabell 3.1.

Tabell 4.3 Aksjer i BIS

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Aksjer i BIS

200

200

Kommitert kapital, ikke bokført i balansen

397

391

Mottatt utbytte fra BIS

-

25

Note 5 Valutareserver

Valutareservene skal kunne benyttes til transaksjoner i valutamarkedet som ledd i gjennomføringen av pengepolitikken eller ut fra hensynet til finansiell stabilitet og for å møte Norges Banks internasjonale forpliktelser. Valutareservene deles inn i en renteportefølje, en aksjeportefølje og en petrobufferportefølje. Renteporteføljen og petrobufferporteføljen forvaltes av Norges Bank Markeder og IKT. Aksjeporteføljen forvaltes av NBIM. Se ytterligere omtale i note 7 Investeringsrisiko.

Petrobufferporteføljen skal motta statens kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i utenlandsk valuta og eventuelle overføringer til og fra SPU. Formålet med porteføljen er å sørge for en hensiktsmessig håndtering av statens behov for veksling mellom utenlandsk valuta og norske kroner.

Se note 8 Valuta for spesifikasjon av valutareservenes valutafordeling.

Tabell 5.1 og 5.2 viser resultat- og balanseoppstilling for valutareservene fordelt per portefølje. Valutareservene presenteres slik de operasjonelt følges opp av Norges Bank, mindre avvik mot IMFs definisjon av valutareserver kan derfor forekomme.

Tabell 5.1 Valutareserver porteføljefordelt

Beløp i millioner kroner

2020

Porteføljer

Sum valutareserver

Annet

Sum

Resultat

Aksjer

Renter

Petrobuffer

Netto inntekt/-kostnad fra:

– Aksjer

18 070

-

-

18 070

-

18 070

– Obligasjoner

-

12 618

-

12 618

-

12 618

– Finansielle derivater

-22

613

-

591

-

591

– Utlån med sikkerhetsstillelse

27

-37

-

-10

-

-10

– Innlån med sikkerhetsstillelse

-

-

-

-

-40

-40

Renteinntekter og -kostnader fra innskudd og innlån i banker

-

-31

-

-31

1

-30

Renteinntekter fra utlån til banker

-

-

-

-

206

206

Rentekostnader på innskudd fra banker og statskassen

-

-

-

-

-973

-973

Netto renteinntekt fra IMF

-

-

-

-

57

57

Skattekostnad

-45

-

-

-45

-

-45

Andre finansielle inntekter/-kostnader

1

28

-28

1

-2

-1

Netto inntekt/-kostnad fra finansielle instrumenter før gevinst/-tap valuta

18 031

13 191

-28

31 194

-751

30 443

Gevinst/-tap valuta

395

5 341

-5 696

40

-539

-499

Netto inntekt/-kostnad fra finansielle instrumenter

18 426

18 532

-5 724

31 234

-1 290

29 944

Beløp i millioner kroner

2019

Porteføljer

Sum valuta- reserver

Annet

Sum

Resultat

Aksjer

Renter

Petrobuffer

Netto inntekt/-kostnad fra:

– Aksjer

28 635

-

-

28 635

25

28 660

– Obligasjoner

-

12 265

-

12 265

-

12 265

– Finansielle derivater

-71

-657

-

-728

-

-728

– Utlån med sikkerhetsstillelse

36

126

180

342

-

342

Renteinntekter og -kostnader fra innskudd og innlån i banker

-1

14

6

19

2

21

Renteinntekter fra utlån til banker

-

-

-

-

69

69

Rentekostnader på innskudd fra banker og statskassen

-

-

-

-

-3 042

-3 042

Netto renteinntekt fra IMF

-

-

-

-

102

102

Skattekostnad

-50

-

-

-50

-

-50

Andre finansielle inntekter/-kostnader

-5

3

-3

-5

-5

-10

Netto inntekt/-kostnad fra finansielle instrumenter før gevinst/-tap valuta

28 544

11 751

183

40 478

-2 849

37 629

Gevinst/-tap valuta

1 278

5 290

286

6 854

153

7 007

Netto inntekt/-kostnad fra finansielle instrumenter

29 822

17 041

469

47 332

-2 696

44 636

Tabell 5.2 Valutareserver porteføljefordelt

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

Porteføljer

Sum valutareserver

Annet

Sum

Balanse

Aksjer

Renter

Petrobuffer

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

32

9 955

14 636

24 623

297

24 920

Utlån med sikkerhetsstillelse

23

11 187

7 130

18 340

-

18 340

Uoppgjorte handler

13

875

-

888

-

888

Aksjer

114 731

-

-

114 731

200

114 931

Utlånte aksjer

4 600

-

-

4 600

-

4 600

Obligasjoner

-

448 105

-

448 105

-

448 105

Finansielle derivater

1

7

4

12

-

12

Fordring på IMF

-

-

-

-

71 081

71 081

Utlån til banker

-

-

-

-

80 168

80 168

Andre finansielle eiendeler

34

-

-

34

5 649

5 683

Sum finansielle eiendeler

119 434

470 129

21 770

611 333

157 395

768 728

FINANSIELL GJELD

Innlån med sikkerhetsstillelse

23

-

-

23

-

23

Uoppgjorte handler

-

10 342

4 041

14 383

-

14 383

Finansielle derivater

-

2

8

10

-

10

Annen finansiell gjeld

805

-

227

1 032

1 910

2 942

Gjeld til IMF

-

-

-

-

53 925

53 925

Innskudd fra banker

-

-

-

-

52 807

52 807

Innskudd fra statskassen

-

-

-

-

313 131

313 131

Sedler og mynt i omløp

-

-

-

-

41 006

41 006

Sum finansiell gjeld

828

10 344

4 276

15 448

462 779

478 227

Netto valutareserver

118 606

459 785

17 494

595 885

Beløp i millioner kroner

31.12.2019

Porteføljer

Sum valutareserver

Annet

Sum

Balanse

Aksjer

Renter

Petrobuffer

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

15

10 204

6 571

16 790

441

17 231

Utlån med sikkerhetsstillelse

100

1 726

5 839

7 665

-

7 665

Uoppgjorte handler

-

642

-

642

-

642

Aksjer

121 094

-

-

121 094

201

121 295

Utlånte aksjer

6 303

-

-

6 303

-

6 303

Obligasjoner

-

406 898

-

406 898

-

406 898

Finansielle derivater

7

1

1

9

-

9

Fordring på IMF

-

-

-

-

69 075

69 075

Utlån til banker

-

-

-

-

6 560

6 560

Andre finansielle eiendeler

64

9 770

-9 770

64

4 740

4 804

Sum finansielle eiendeler

127 583

429 241

2 641

559 465

81 017

640 482

FINANSIELL GJELD

Innlån med sikkerhetsstillelse

100

-

-

100

-

100

Uoppgjorte handler

-

5 877

5 839

11 716

-

11 716

Finansielle derivater

1

1

-

2

-

2

Annen finansiell gjeld

194

-

1 129

1 323

925

2 248

Gjeld til IMF

-

-

-

-

57 235

57 235

Innskudd fra banker

-

-

-

-

58 888

58 888

Innskudd fra statskassen

-

-

-

-

187 727

187 727

Sedler og mynt i omløp

-

-

-

-

41 613

41 613

Sum finansiell gjeld

295

5 878

6 968

13 141

346 388

359 529

Netto valutareserver

127 288

423 363

-4 327

546 324

Note 6 Måling til virkelig verdi

Regnskapsprinsipp

Alle eiendeler og forpliktelser presentert som Aksjer, Obligasjoner, Finansielle derivater, Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse og Innskudd i banker er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet.

Virkelig verdi, som definert i IFRS 13 Måling til virkelig verdi, er den pris som ville blitt oppnådd ved salg av en eiendel eller betalt for å overføre en forpliktelse i en velordnet transaksjon mellom markedsdeltakere på måletidspunktet.

1. Innledning

Virkelig verdi for majoriteten av eiendeler og gjeld er basert på offisielle sluttkurser og observerbare markedspriser. Dersom markedet ikke er aktivt, fastsettes virkelig verdi ved hjelp av standard verdsettelsesmodeller. Måling til virkelig verdi kan være komplekst og kreve skjønnsmessige vurderinger, særlig når observerbare inndata ikke er tilgjengelig. Verdsettelsesrisikoen følges opp av kontrollmiljøet som har ansvaret for måling til virkelig verdi. Dette er beskrevet i punkt 5 i denne noten.

2. Hierarkiet for virkelig verdi

Alle verdipapirene i valutareservene måles til virkelig verdi. Disse har blitt inndelt i de tre kategoriene i hierarkiet for virkelig verdi, presentert i tabell 6.1. Inndelingen er basert på observerbarheten til inndataene som benyttes i målingen av virkelig verdi:

• Nivå 1 består av eiendeler som er verdsatt basert på noterte, ikke-justerte priser i aktive markeder. Et aktivt marked er definert som et marked der transaksjoner finner sted med tilstrekkelig hyppighet og volum til å gi løpende prisinformasjon.

• Eiendeler og gjeldsposter klassifisert som nivå 2 verdsettes ved bruk av modeller som benytter direkte eller indirekte observerbare markedsdata. Inndata anses som observerbare dersom de er utviklet ved hjelp av offentlig tilgjengelig markedsdata om faktiske hendelser eller transaksjoner.

• Eiendeler klassifisert som nivå 3 er verdsatt ved bruk av modeller som i vesentlig grad bruker ikke-observerbare inndata. Inndata anses som ikke-observerbar når det ikke foreligger tilgjengelig markedsdata og når inndataen blir utviklet ved hjelp av beste tilgjengelig informasjon om de forutsetningene som markedsdeltakere vil kunne benytte ved prising av eiendelen.

En oversikt over modeller og verdsettelsesmetoder med sine respektive observerbare og ikke-observerbare inndata, kategorisert per type instrument er beskrevet i punkt 4 i denne noten.

Vesentlig estimat

Nivå 3-investeringer består av instrumenter målt til virkelig verdi, men som ikke handles eller prises i et aktivt marked. Virkelig verdi er fastsatt ved bruk av verdsettelsesteknikker som bruker modeller med betydelig bruk av ikke-observerbare inndata. Fastsettelse av forutsetninger som markedsdeltakere vil benytte ved prising av eiendelen eller forpliktelsen når observerbar markedsinformasjon ikke er tilgjengelig, innebærer betydelig utøvelse av skjønn.

Tabell 6.1 Valutareservenes investeringer fordelt på nivåer for verdsettelsesusikkerhet

Beløp i millioner kroner

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Totalt

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

Aksjer

118 810

126 981

521

416

-

-

119 331

127 397

Obligasjoner

444 776

404 932

3 329

1 966

-

-

448 105

406 898

Finansielle derivater (eiendeler)

12

9

-

-

-

-

12

9

Finansielle derivater (gjeld)

-10

-2

-

-

-

-

-10

-2

Annet1

-

-

28 447

12 022

-

-

28 447

12 022

Totalt

563 588

531 920

32 297

14 404

-

-

595 885

546 324

Totalt (prosent)

94,6 %

97,4 %

5,4 %

2,6 %

-

-

100 %

100 %

1 Annet består av andre eiendeler og forpliktelser begrenset til pengemarkedsinstrumenter, herunder gjensalgsavtaler, innskudd i banker, kortsiktig innlån, uoppgjorte handler, avgitt og mottatt kontantsikkerhet og andre eiendeler og gjeld.

Verdsettelsesusikkerheten for valutareservene ved utgangen av 2020 er i hovedsak uendret sammenlignet med utgangen av 2019. Majoriteten av valutareservene er forbundet med lav verdsettelsesrisiko og klassifisert som nivå 1. 99,6 prosent av aksjer og 99,3 prosent av obligasjoner er klassifisert som nivå 1 og er således verdsatt med observerbare markedskurser. Økningen i andel klassifisert som nivå 2 skyldes økningen i pengemarkedsinstrumenter sammenlignet med 2019.

Regnskapsprinsipp

Overføringer mellom nivåer i hierarkiet for virkelig verdi anses å inntreffe ved begynnelsen av rapporteringsperioden.

3. Bevegelser mellom nivåer i hierarkiet

Det har ikke vært vesentlige bevegelser mellom nivåene i verdsettelseshierarkiet.

4. Verdsettelsesmetoder

Norges Bank har definert hierarkier for hvilke priskilder som skal brukes i verdsettelsen. Beholdninger som finnes i referanseindeksene verdsettes normalt i henhold til indeksleverandørenes priser, mens de resterende beholdningene av aksjer og obligasjoner verdsettes nesten utelukkende ved bruk av priser fra andre anerkjente eksterne leverandører. For aksjer og derivater som handles i aktive markeder (nivå 1) blir sluttkurs benyttet. For obligasjoner som handles i aktive markeder blir hovedsakelig kjøpskurs benyttet.

I det neste avsnittet presenteres verdsettelsesteknikkene som blir brukt for aksjer og obligasjoner klassifisert som nivå 2 i verdsettelseshierarkiet.

Aksjer (nivå 2)

Aksjer verdsatt basert på modeller med observerbar inndata fra leverandører er klassifisert som nivå 2 i verdsettelseshierarkiet. Disse beholdningene handles ikke i aktive markeder og inkluderer noterte aksjer som er suspendert fra handel. Verdsettelsesmodellene hensyntar flere typer observerbar inndata som pris på sammenlignbare aksjer, siste prisnotering og volum.

Obligasjoner (nivå 2)

Obligasjoner klassifisert som nivå 2 er verdsatt basert på observerbare inndata fra sammenlignbare utstedelser, i tillegg til direkte indikative eller bindende markedskurser. Disse beholdningene består som regel av obligasjoner som er mindre likvide enn de klassifisert som nivå 1, det vil si hvor det ikke er aktivitetsvolum for bindende handler og et lavt aktivitetsvolum for indikative prisnoteringer på måletidspunktet.

5. Kontrollmiljø

Kontrollmiljøet for måling til virkelig verdi i NBIM og Norges Bank Markeder og IKT er organisert rundt en formalisert og dokumentert verdsettelsespolicy samt retningslinjer som er støttet opp av arbeids- og kontrollprosedyrer. Porteføljene som forvaltes i Norges Bank Markeder og IKT inneholder kun likvide statspapirer hvor verdsettelsesrisiko er meget lav. Eventuelle spørsmål blir avklart i en egen forvaltningskomité.

Verdsettelsesmiljøet er tilpasset i samsvar med markedsstandarder og etablert praksis for verdifastsettelse. I praksis er dette gjennomført i form av en daglig verdifastsettelse av alle beholdninger. Prosessene er skalerbare for markedsendringer og basert på interne og eksterne dataløsninger.

Alle beholdninger og investeringer er som hovedregel verdsatt av eksterne, uavhengige prisleverandører. Disse er valgt på grunnlag av analyser foretatt av avdelingene som er ansvarlig for verdifastsettelsen.

Prisleverandørene følges opp løpende gjennom regelmessig dialog, kontroller og forespørsler knyttet til priser på enkeltpapirer. For en stor andel av beholdningene er innhentede priser basert på priser som er direkte observerbare i markedet. For beholdninger hvor det ikke er tilstrekkelig likviditet til at verdsettelsen kan baseres på observerbare priser, anvendes anerkjente modeller. Her benyttes det så langt som mulig observerbare datapunkter, men i noen tilfeller er det grunnet manglende likviditet benyttet ikke-observerbare datapunkter.

På daglig basis er verdifastsettelsen gjenstand for flere kontroller i verdsettelsesavdelingene. Kontrollene er basert på definerte terskler og sensitiviteter som overvåkes og justeres i overensstemmelse med rådende markedsforhold. Ved månedsslutt blir det utført mer omfattende kontroller for å sikre at verdsettelsen er i tråd med virkelig verdi.

I NBIM utarbeides verdsettelsesnotater og rapporter ved hver kvartalsslutt som dokumenterer de utførte kontrollene og som beskriver de største kildene til usikkerhet i verdsettelsene.

Investeringsmøtet i NBIM, som inkluderer flere i ledergruppen i NBIM, møtes hvert kvartal i forkant av fremleggelse av regnskapsrapporteringen. Møtet behandler dokumentasjonen og større prisingsspørsmål, og godkjenner verdifastsettelsen.

6. Andre investeringer

Norges Bank har andre aksjeinvesteringer utover de nevnt i tabell 6.1. Dette er investeringer Norges Bank foretar i kraft av å være Norges sentralbank og ivaretakelse av Norges internasjonale funksjoner innenfor dette området. Slike anliggender er langsiktige forhold uten økonomisk inntjening som formål og har ingen karakter av å være finansielle investeringer. Aksjer i Bank for International Settlements er verdsatt til 200 millioner kroner og allokeres til nivå 3 i verdsettelseshierarkiet. Prisfastsettelsen er usikker grunnet manglende aktivitet i markedet. Disse er verdsatt ved bruk av modeller som i vesentlig grad bruker ikke-observerbare inndata.

7. Klassifisering av finansielle instrumenter

Finansielle eiendeler klassifiseres i tre målekategorier: virkelig verdi med verdiendring over resultatet (pliktig eller basert på forretningsmodell), virkelig verdi med verdiendring over andre inntekter og kostnader (OCI) og amortisert kost. Målekategori bestemmes ved førstegangsregnskapsføring av eiendelen.

Finansielle forpliktelser skal som hovedregel måles til amortisert kost med unntak av finansielle derivater målt til virkelig verdi over resultatet.

Tabell 6.2 Klassifisering av finansielle instrumenter

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

Balanse

Virkelig verdi over resultatet

Amortisert kost

Sum

Basert på forretningsmodell

Pliktig

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

24 920

-

-

24 920

Utlån med sikkerhetsstillelse

18 340

-

-

18 340

Uoppgjorte handler

888

-

-

888

Aksjer

114 931

-

-

114 931

Utlånte aksjer

4 600

-

-

4 600

Obligasjoner

448 105

-

-

448 105

Finansielle derivater

-

12

-

12

Fordring på IMF

-

-

71 081

71 081

Utlån til banker

-

-

80 168

80 168

Andre finansielle eiendeler

34

-

5 649

5 683

Sum finansielle eiendeler

611 522

12

157 194

768 728

FINANSIELL GJELD

Innlån med sikkerhetsstillelse

23

-

-

23

Uoppgjorte handler

14 383

-

-

14 383

Finansielle derivater

-

10

-

10

Annen finansiell gjeld

1 032

-

1 910

2 942

Gjeld til IMF

-

-

53 925

53 925

Innskudd fra banker

-

-

52 807

52 807

Innskudd fra statskassen

-

-

313 131

313 131

Sedler og mynt i omløp

-

-

41 006

41 006

Sum finansiell gjeld

15 438

10

462 779

478 227

Beløp i millioner kroner

31.12.2019

Balanse

Virkelig verdi over resultatet

Amortisert kost

Sum

Basert på forretningsmodell

Pliktig

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

17 231

-

-

17 231

Utlån med sikkerhetsstillelse

7 665

-

-

7 665

Uoppgjorte handler

642

-

-

642

Aksjer

121 295

-

-

121 295

Utlånte aksjer

6 303

-

-

6 303

Obligasjoner

406 898

-

-

406 898

Finansielle derivater

-

9

-

9

Fordring på IMF

-

-

69 075

69 075

Utlån til banker

-

-

6 560

6 560

Andre finansielle eiendeler

64

-

4 740

4 804

Sum finansielle eiendeler

559 657

9

80 816

640 482

FINANSIELL GJELD

Innlån med sikkerhetsstillelse

100

-

-

100

Uoppgjorte handler

11 716

-

-

11 716

Finansielle derivater

-

2

-

2

Annen finansiell gjeld

1 323

-

925

2 248

Gjeld til IMF

-

-

57 235

57 235

Innskudd fra banker

-

-

58 888

58 888

Innskudd fra statskassen

-

-

187 727

187 727

Sedler og mynt i omløp

-

-

41 613

41 613

Sum finansiell gjeld

13 139

2

346 388

359 529

Note 7 Investeringsrisiko

Valutareservene holdes for beredskapsformål og skal kunne benyttes til transaksjoner i valutamarkedet som ledd i gjennomføringen av pengepolitikken eller ut fra hensynet til finansiell stabilitet og for å møte Norges Banks internasjonale forpliktelser. Forvaltningen av valutareservene rettes inn mot å oppnå høyest mulig avkastning innenfor gitte rammer. Valutareservene deles i en aksjeportefølje, en renteportefølje og petrobufferporteføljen.

Organisering

Hovedstyret har det overordnede ansvaret for risikostyring i Norges Bank, og har etablert prinsipper for risikostyring i sentralbankvirksomheten, inkludert finansiell risiko. Hovedstyret fastsetter i tillegg de overordnede prinsippene for forvaltningen av valutareservene, inkludert strategisk aktivaallokering, referanseindekser, investeringsunivers og overordnet risikomål.

Risiko- og investeringsutvalget er et saksforberedende og rådgivende utvalg som skal styrke og effektivisere hovedstyrets arbeid med saker blant annet knyttet til investeringsstrategi og risikorammer for valutareservene.

Sentralbanksjefen er ansvarlig for forvaltningen av valutareservene. Sentralbanksjefen har operasjonalisert prinsippene fra hovedstyret gjennom fastsatte retningslinjer for forvaltningen av aksjeporteføljen, renteporteføljen og petrobufferporteføljen. Det operative ansvaret for forvaltningen er delegert til henholdsvis NBIM og Norges Bank Markeder og IKT, med utfyllende retningslinjer.

Rolle- og ansvarsdelingen innenfor risikostyringssystemet er organisert langs tre forsvarslinjer. Første forsvarslinje er de operative risikostyrings- og kontrollaktivitetene som gjennomføres i virksomheten. Andre forsvarslinje er de sentrale funksjonene for risikostyring og etterlevelse som skal rådgi og støtte avdelingene. De skal utfordre første forsvarslinjes vurderinger og overvåke at første forsvarslinje gjennomfører egnede kontroller. Tredje forsvarslinje er internrevisjonsfunksjonen. Internrevisjonen er underlagt hovedstyret og skal, uavhengig av administrasjonen, vurdere om risikostyring og etterlevelse fungerer som forutsatt.

Rammeverk

Valutareservenes sammensetning og tilhørende risiko, avhenger hovedsakelig av strategisk aksjeandel og porteføljenes referanseindekser, som begge defineres av hovedstyret. Den strategiske aksjeandelen av den samlede aksje- og renteporteføljen er 20 prosent.

Referanseindeksen for aksjeporteføljen er en skattejustert versjon av FTSE All World Developed Market Index, begrenset til land i eurosonen, USA, Storbritannia, Japan, Canada, Australia, Sveits, Sverige og Danmark. Aksjeporteføljen kan plasseres i kontantinnskudd og aksjer notert på en regulert og anerkjent markedsplass.

Referanseindeksen for renteporteføljen er en markedsverdivektet indeks av alle nominelle statsobligasjoner med gjenværende løpetid fra 1 måned til 10 år utstedt av Frankrike, Tyskland, Japan, Kina, Storbritannia og USA. Renteporteføljen kan plasseres i kontantinnskudd, statssertifikater og statsobligasjoner utstedt av landene i referanseindeksen.

Det er ikke fastsatt en referanseindeks for petrobufferporteføljen. Formålet med petrobufferporteføljen er å sørge for en hensiktsmessig håndtering av statens behov for veksling mellom utenlandsk valuta og norske kroner, samt foreta overføringer til og fra SPU. Petrobufferporteføljen blir plassert i korte pengemarkedsplasseringer.

Gjennom forvaltningen av valutareservene er Norges Bank eksponert mot ulike typer finansiell risiko, herunder markeds-, kreditt- og motpartsrisiko. Risikostyring i forvaltningen er definert som styring av disse risikoene. Det er de enhetene med operativt ansvar for forvaltningen som har ansvar for å styre risiko i henhold til gjeldende prinsipper og retningslinjer.

Risikostyringsprosessen

Norges Bank benytter flere målemetoder, prosesser og systemer for å kontrollere investeringsrisiko. Robuste, anerkjente risikostyringssystemer og -prosesser komplementeres av internt utviklede målemetoder og prosesser.

Markedsrisiko

Markedsrisiko er definert som risiko for tap på eksponeringer mot finansielle eiendeler som følge av endringer i aksje-, rente- eller valutamarkedet, herunder endringer i kredittpåslag.

Kontinuerlig overvåkning, måling og vurdering av markedsrisiko gjøres langs flere dimensjoner. Ved å kombinere forskjellige og utfyllende risikomål oppnås det økt innsikt i porteføljenes risikoprofil. Norges Bank måler både absolutt og relativ risiko for plasseringene i porteføljene.

Fordeling per land og valuta

Valutareservene har hovedsakelig investeringer i statsobligasjoner og børsnoterte selskaper. I henhold til rammeverkene som ligger til grunn for forvaltningen, er investeringene fordelt på flere land og valutaer. Tabellene som følger viser investeringene fordelt per geografi, valuta og industri.

Tabell 7.1 Valutareservenes fordeling per aktivaklasse og region/stat

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Markedsverdi i prosent

Markedsverdi

Markedsverdi i prosent

Markedsverdi

Aksjeporteføljen

Aksjer

Amerika

69 %

81 335

66 %

84 462

Europa

20 %

23 997

22 %

28 001

Asia og Oseania

11 %

13 274

12 %

14 825

Aksjeporteføljen totalt

100 %

118 606

100 %

127 288

Renteporteføljen

Obligasjoner

USA

48 %

224 700

48 %

203 230

Frankrike

18 %

84 496

19 %

80 190

Tyskland

15 %

68 413

14 %

58 605

Storbritannia

8 %

34 734

8 %

33 370

Japan

8 %

33 823

8 %

31 503

Kina

0 %

1 938

-

-

Obligasjoner totalt

97 %

448 104

96 %

406 898

Kontanter

3 %

11 681

4 %

16 465

Renteporteføljen totalt

100 %

459 785

100 %

423 363

Petrobufferporteføljen

Kontanter

100 %

17 494

100 %

-4 327

Petrobufferporteføljen totalt

17 494

-4 327

Valutareserver totalt

100 %

595 885

100 %

546 324

Tabell 7.2 Aksjeporteføljen fordelt per industri

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Markedsverdi

Andel

Markedsverdi

Andel

Teknologi

26 589

22 %

22 370

18 %

Finans

20 637

17 %

26 148

20 %

Helse

15 342

13 %

16 436

13 %

Konsumtjenester

15 321

13 %

14 534

11 %

Industri

15 221

13 %

16 086

13 %

Konsumvarer

13 429

11 %

13 622

10 %

Materialer

4 240

4 %

4 783

4 %

Olje og gass

2 999

3 %

6 616

5 %

Kraft- og vannforsyning

2 808

3 %

3 341

3 %

Telekommunikasjon

2 660

2 %

3 355

3 %

Kontanter

-641

-1 %

-2

0 %

Aksjeporteføljen totalt

118 606

100 %

127 288

100 %

Tabell 7.3 Valutareservenes 10 største totalposisjoner i aksjer

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

Sektor

Markedsverdi

Andel1

Apple Inc

Teknologi

5 265

4,4 %

Microsoft Corp

Teknologi

4 097

3,5 %

Amazon.com Inc

Konsumtjenester

3 398

2,9 %

Alphabet Inc

Teknologi

2 551

2,2 %

Facebook Inc

Teknologi

1 614

1,4 %

Tesla Inc

Konsumvarer

1 299

1,1 %

Berkshire Hathaway Inc

Finans

1 093

0,9 %

Johnson & Johnson

Helse

1 023

0,9 %

JPMorgan Chase & Co

Finans

948

0,8 %

Visa Inc

Finans

903

0,8 %

Totalt

22 191

18,7 %

1 Prosentvis andel av markedsverdi målt mot aksjeporteføljens totale markedsverdi.

Beløp i millioner kroner

31.12.2019

Sektor

Markedsverdi

Andel1

Apple Inc

Teknologi

3 941

3,1 %

Microsoft Corp

Teknologi

3 580

2,8 %

Alphabet Inc

Teknologi

2 418

1,9 %

Amazon.com Inc

Konsumtjenester

2 291

1,8 %

Facebook Inc

Teknologi

1 469

1,2 %

Berkshire Hathaway Inc

Finans

1 321

1,0 %

JPMorgan Chase & Co

Finans

1 314

1,0 %

Johnson & Johnson

Helse

1 165

0,9 %

Visa Inc

Finans

983

0,8 %

Nestlé SA

Konsumvarer

947

0,7 %

Totalt

19 429

15,2 %

1 Prosentvis andel av markedsverdi målt mot aksjeporteføljens totale markedsverdi.

Valutakursrisiko

Valutakursrisiko er risiko for verdiendring av finansielle instrumenter som følge av endringer i valutakurser. Norges Bank har, hovedsakelig gjennom valutareservene, investert i verdipapirer som er utstedt i annen valuta enn norske kroner. Dette medfører en risiko knyttet til verdien av investeringene målt i norske kroner. Se note 8 Valuta for ytterligere informasjon.

Renterisiko

En betydelig andel av valutareservene er investert i statsobligasjoner utstedt av USA, Tyskland, Frankrike, Storbritannia, Japan og Kina. Verdien av renteinvesteringene påvirkes blant annet av endringer i rentenivå i disse landene, med følgende resultateffekt. Modifisert durasjon er et mål på investeringenes rentefølsomhet. Ved utgangen av året var durasjonen 3,86 for renteporteføljen. Isolert sett betyr dette at dersom rentene faller 1 prosent så tilsvarer det en kursoppgang i obligasjonsprisene på 3,86 prosent. Tilsvarende var durasjonen 3,72 ved utgangen av 2019.

Volatilitet og samvariasjonsrisiko

Norges Bank benytter modeller for å kvantifisere risiko for verdisvingninger i valutareservene. Dette måles ved standardavviket til avkastningen, og benevnes gjerne som volatilitet. Absolutt volatilitet gir et estimat på hvor mye det kan forventes at porteføljens verdi endres i løpet av ett år gitt dagens porteføljesammensetning. Relativ volatilitet sier noe om hvor mye porteføljen forventes å svinge i verdi sammenlignet med tilhørende referanseindeks. I henhold til hovedstyrets prinsipper for forvaltning av valutareservene er maksimal forventet relativ volatilitet satt til 0,5 prosentpoeng for henholdsvis aksje- og renteporteføljen. Dette tilsier at porteføljenes relative avkastning forventes å ligge innenfor intervallet ±0,5 prosentpoeng i to av tre år.

For både aksje- og renteporteføljen blir det benyttet en parametrisk risikomodell. For renteporteføljen benyttes det ukentlige avkastningsdata, der nye observasjoner vektlegges mer enn gamle observasjoner. For aksjeporteføljen vekter modellen ukentlige avkastningsdata likt over de siste tre årene.

Denne typen risikomodeller gjør det mulig å estimere porteføljerisiko på tvers av aktivaklasser, markeder, valutaer og instrumenter. Risiko uttrykkes da gjennom et tall som hensyntar samvariasjon mellom de ulike risikofaktorene. I modellene blir det brukt historiske sammenhenger i markedene, noe som gir gode prognoser for markeder som ikke opplever stor endring i volatilitet og samvariasjon. Estimatene er mindre pålitelige i perioder med vesentlige markedsbevegelser. Det gjennomføres jevnlig etterprøving av risikomodellene for å validere modellens evne til å estimere risiko. Risikomålene som oppgis her er annualiserte.

Tabell 7.4 Spesifikasjon av porteføljerisiko

Forventet volatilitet

31.12.2020

Min 2020

Maks 2020

Snitt 2020

31.12.2019

Min 2019

Maks 2019

Snitt 2019

Aksjeporteføljen

14,8 %

10,6 %

14,9 %

13,5 %

10,6 %

10,6 %

12,2 %

10,9 %

Renteporteføljen

13,9 %

6,4 %

22,5 %

13,1 %

6,7 %

6,4 %

8,4 %

7,1 %

Forventet relativ volatilitet, basispunkter

31.12.2020

Min 2020

Maks 2020

Snitt 2020

31.12.2019

Min 2019

Maks 2019

Snitt 2019

Aksjeporteføljen

8

5

29

7

9

6

10

8

Renteporteføljen

2

1

15

3

2

1

7

4

Ved utgangen av året var forventet absolutt volatilitet målt til 14,8 prosent for aksjeporteføljen og 13,9 prosent for renteporteføljen. Dette betyr at det forventes årlige verdisvingninger i størrelsesorden 18 og 64 milliarder kroner for henholdsvis aksje- og renteporteføljen. Ved utgangen av 2019 var tilsvarende forventede verdisvingninger henholdsvis 13 og 28 milliarder kroner. Ved utgangen av året var forventet relativ volatilitet for aksje- og renteporteføljen henholdsvis 8 og 2 basispunkter, mot 9 og 2 basispunkter ved utgangen av 2019.

Kredittrisiko

Kredittrisiko er definert som risiko for tap som følge av at en utsteder ikke kan oppfylle sine betalingsforpliktelser.

Renteporteføljen består kun av statsobligasjoner utstedt av USA, Tyskland, Frankrike, Storbritannia, Japan og Kina, der alle har høy kredittvurdering fra eksterne kredittvurderingsbyrå. Obligasjonsinvesteringene i valutareservene ansees derfor å ha lav kredittrisiko.

Tabell 7.5 Obligasjoner fordelt etter kredittvurdering

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Kredittvurdering

Markedsverdi

Andel

Markedsverdi

Andel

USA

AAA

224 700

50 %

203 230

50 %

Tyskland

AAA

68 413

15 %

58 605

14 %

Frankrike

AA

84 496

19 %

80 190

20 %

Storbritannia

AA-

34 734

8 %

33 370

8 %

Kina

A+

1 938

0 %

-

-

Japan

A

33 823

8 %

31 503

8 %

Sum obligasjoner

448 104

100 %

406 898

100 %

Motpartsrisiko

Motpartsrisiko er definert som risiko for tap som følge av at en motpart ikke kan oppfylle sine forpliktelser. Motpartsrisiko inkluderer risiko for at motparter går konkurs, oppgjørsrisiko og depotrisiko.

I forvaltningen av valutareservene blir det benyttet et stort antall motparter. Dette bidrar til å begrense konsentrasjonen. Motpartsrisiko knyttes hovedsakelig til handel i verdipapirutlån, gjensalgsavtaler, usikrede bankinnskudd, valutakontrakter og futures.

For å redusere motpartseksponering stilles det blant annet krav til motpartenes kredittkvalitet. Norges Banks motparter har gjerne flere kredittvurderinger fra uavhengige kredittvurderingsbyråer. Kun i tilfeller hvor motpartsrisikoen regnes som svært lav, kan en intern kredittvurdering benyttes som grunnlag for godkjennelse av en motpart. Kredittvurderingen av bankens motparter overvåkes løpende og komplementeres av alternative kredittrisikoindikatorer.

Motpartsrisiko begrenses også ved at det er satt rammer for eksponering mot hver motpart. I verdipapirutlån, valutakontrakter og gjensalgsavtaler blir det benyttet motregningsavtaler, og det er krav om sikkerhetsstillelse ved positiv markedsverdi av en nettoposisjon. Det er også satt minimumskrav til sikkerhetens kredittkvalitet, løpetid og konsentrasjon. Avtaler om motregning og sikkerhetsstillelse er inngått for samtlige motparter godkjent for denne type handler. For verdipapirutlån legges det til et påslag på markedsverdi for å ta hensyn til volatiliteten i posisjonene og det er justert for faktisk mottatt/stilt sikkerhet i beregning av risikoeksponeringen. Se note 10 Sikkerhetsstillelse og motregning for ytterligere informasjon.

Ved utgangen av 2020 anses motpartsrisikoen å være lav. For åpne gjensalgsavtaler er det stilt sikkerhet som overstiger eksponeringen, og usikrede bankinnskudd er nesten utelukkende plassert hos Federal Reserve Bank (amerikanske dollar) eller i andre sentralbanker.

Tabell 7.6 Motparter1 fordelt på kredittvurdering

Ikke meglerhus

Meglerhus

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

AAA

3

1

-

-

AA

24

29

17

13

A

57

45

34

36

BBB

14

10

18

20

BB

2

2

5

9

B

1

-

5

6

Totalt

101

87

79

84

1 Motparter under kategorien Meglerhus er definert som aksje- og obligasjonsmeglere samt futures meglere. Motparter i øvrige transaksjoner/handler er definert som Ikke meglerhus. I de tilfeller en motpart benyttes til både å handle verdipapirer og i andre transaksjoner vil samme motpart være inkludert i begge kategorier. Tabellen inkluderer motparter per juridiske enhet, slik at et konsern kan ha flere motparter inkludert. Motparter som er sentralbanker er ikke inkludert i tabellen.

Belåning

Belåning kan benyttes for å sikre effektiv forvaltning av investeringene innenfor aksjeporteføljen, men ikke med sikte på å øke den økonomiske eksponeringen mot risikable aktiva. Belåning er forskjellen mellom total netto eksponering og markedsverdi for porteføljen. Belåning var 0 prosent ved utgangen av 2020, mot 0 prosent ved utgangen av 2019.

Salg av verdipapirer Norges Bank ikke eier

Salg av verdipapirer Norges Bank ikke eier er ikke tillatt i forvaltningen av valutareservene.

Likviditetsrisiko

Likviditetsrisiko er risiko for ikke å kunne oppfylle finansielle forpliktelser på avtalt tidspunkt. Norges Bank er som sentralbank ikke eksponert for likviditetsrisiko i egen valuta. Forpliktelsene, som hovedsakelig er i norske kroner, har derfor lav eller ingen likviditetsrisiko. Majoriteten av eiendelene holdes i utenlandsk valuta og er finansielle instrumenter med høy likviditet. Disse kan realiseres på kort tid uten å påvirke verdien deres vesentlig og ansees derfor å ha en lav likviditetsrisiko. Eiendeler i utenlandsk valuta ansees som tilstrekkelige for dekning av forpliktelser i utenlandsk valuta.

Øvrig risiko

Kredittrisiko knyttet til utlån til banker

Kreditt- og motpartsrisiko knyttet til F-lån og døgnlån (D-lån) håndteres ved at det stilles krav til sikkerhet for utlån, i form av verdipapirer pantsatt til fordel for Norges Bank. Den totale låneadgangen for bankene bestemmes av verdipapirer pantsatt til fordel for Norges Bank, F-innskudd og innskudd i Scandinavian Cash Pool.

Norges Bank fastsetter nærmere vilkår for pantsettelse av verdipapirer som sikkerhet for lån i Norges Bank i henhold til forskrift om adgang til lån og innskudd i Norges Bank, jf. § 6. Gjeldende retningslinjer er gitt i Norges Banks rundskriv nr. 3/2020 fra august 2020. Se note 18 Utlån og innskudd for mer informasjon.

Regelverket for sikkerhetsstillelse skal begrense Norges Banks risiko ved utlån til bankene og legge til rette for at bankene kan ta opp lån i hensiktsmessig omfang. Risikoen begrenses ved at bare papirer av høy kvalitet godtas og ved at låneadgangen er lavere enn markedsverdien på papirene (avkortning).

Kredittrisiko knyttet til utlån til IMF

Norges Banks utlån til IMF skal styrke IMFs generelle utlånsordninger. Norges Bank er ikke direkte eksponert for risikoen i utlånsporteføljen som IMF forvalter. IMF har aldri realisert tap på sine utlån under de generelle ordningene. IMF har «preferred creditor status», som innebærer at fondet har prioritet fremfor alle andre långivere. I den grad IMF skulle påføres tap gjennom sine utlån, vil dette i første omgang ramme fondets egne midler og eventuelt innbetalte innskudd. Norges Bank har ikke kredittrisiko overfor tredjeland i forbindelse med lån da alle fordringene er mot IMF. Norges Bank vurderer at risikoen knyttet til IMF-lånene er lav og det er ikke foretatt noen nedskrivninger knyttet til utlånene.

Forventet kredittap

For alle eiendeler som måles til amortisert kost gjøres det på rapporteringstidspunktet en allokering av eiendelen til trinn 1, 2 eller 3.

Eiendeler allokeres til trinn 1 ved førstegangsinnregning. Trinn 1 krever beregning av et 12-måneders forventet kredittap. Forventet tap i trinn 1 reflekterer hele tapet på en eiendel vektet med sannsynligheten for at tapet vil oppstå i de neste 12 månedene. På hver rapporteringsdato skal det vurderes om kredittrisikoen for en finansiell eiendel har økt betydelig. Dersom det er tilfelle, må eksponeringen flyttes til trinn 2 eller 3. Trinn 2 og 3 krever beregning av et forventet kredittap for hele eksponeringens levetid.

Tabell 7.7 Forventet kredittap for eiendeler målt til amortisert kost

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Balanseført verdi

Forventet kredittap

Balanseført verdi

Forventet kredittap

Utlån og netto fordring IMF

17 156

-

11 840

-

Utlån til banker

80 168

-

6 560

-

Annet1

5 488

-

4 570

-

Totalt

102 812

-

22 970

-

1 I all hovedsak fordring på Finansdepartementet knyttet til forvaltningen av SPU.

Note 8 Valuta

Skjønnsmessig vurdering

Ledelsen i Norges Bank har konkludert med at norske kroner er bankens funksjonelle valuta, siden denne valutaen er dominerende i bankens underliggende aktiviteter. Eiers kapital, i form av SPUs kronekonto, er denominert i norske kroner og en andel av kostnadene relatert til forvaltningen av SPU er i norske kroner. Regnskapsrapporteringen for SPU er en del av Norges Banks regnskap, og SPU vurderes derfor også til å ha norske kroner som funksjonell valuta. Investeringsporteføljens beløpsmessige avkastning rapporteres internt og til eier i norske kroner, mens prosentvis avkastning for investeringsporteføljen rapporteres både i norske kroner og i valutakurven som følger av forvaltningsmandatet fra Finansdepartementet. Videre er det innen kapitalforvaltningen ikke én investeringsvaluta som utpeker seg som dominerende.

Regnskapsprinsipp

Valutakursen på transaksjonstidspunktet benyttes ved regnskapsføring av transaksjoner i utenlandsk valuta. Eiendeler og gjeld i utenlandsk valuta omregnes til norske kroner med valutakurser på balansedagen. I resultatregnskapet er valutaelementet knyttet til realiserte og urealiserte gevinster og tap på eiendeler og gjeld skilt ut og presentert på en egen linje, Gevinst/-tap valuta.

Skjønnsmessig vurdering

Gevinst og tap på finansielle instrumenter skyldes endringer i instrumentets kurs (før gevinst/tap valuta) og endringer i valutakurser (gevinst/tap valuta). Metoden for å fordele total gevinst/tap i norske kroner til et verdipapirelement og et valutaelement, er beskrevet nedenfor. Forskjellige metoder vil kunne gi ulike utslag for fordelingen.

Valutaelement

Urealisert gevinst/tap som skyldes endringer i valutakurs beregnes basert på beholdningens opprinnelige kostpris i utenlandsk valuta og endringen i valutakurs fra kjøpstidspunktet til balansedagen. Dersom beholdningen er anskaffet i en tidligere periode, vil gevinst/tap resultatført i tidligere perioder trekkes fra for å komme frem til periodens gevinst/tap. Ved realisasjon benyttes valutakurs på salgstidspunktet for beregning av realisert gevinst/tap, og tidligere resultatført urealisert gevinst/tap for beholdningen reverseres i gjeldende periode.

Verdipapirelement

Urealisert gevinst/tap som skyldes endringer i instrumentets kurs beregnes basert på endring i instrumentets kurs fra kjøpstidspunktet til balansedagen og balansedagens valutakurs. Dersom beholdningen er anskaffet i en tidligere periode, vil gevinst/tap resultatført i tidligere perioder trekkes fra for å komme frem til periodens gevinst/tap fra endringer i verdipapirkurser. Ved realisasjon benyttes prisen beholdningen ble solgt til for beregning av realisert gevinst/tap fra endringer i verdipapirkurser, og tidligere resultatført urealiserte gevinst/tap reverseres i gjeldende periode.

Tabell 8.1 Valutareserver valutafordelt

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

USD

EUR

GBP

JPY

Andre

Sum

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

17 116

1 636

3 510

1 998

363

24 623

Utlån med sikkerhetsstillelse

7 663

10 092

585

-

-

18 340

Uoppgjorte handler

-

874

-

14

-

888

Aksjer

78 527

11 908

5 181

8 020

11 095

114 731

Utlånte aksjer

609

864

61

2 583

483

4 600

Obligasjoner

224 700

152 909

34 734

33 824

1 938

448 105

Finansielle derivater

10

-

-

1

1

12

Andre finansielle eiendeler

1

28

1

-

4

34

Sum finansielle eiendeler

328 626

178 311

44 072

46 440

13 884

611 333

FINANSIELL GJELD

Innlån med sikkerhetsstillelse

23

-

-

-

-

23

Uoppgjorte handler

7 484

6 004

670

225

-

14 383

Finansielle derivater

1

9

-

-

-

10

Annen finansiell gjeld

635

240

37

7

113

1 032

Sum finansiell gjeld

8 143

6 253

707

232

113

15 448

Netto valutareserver

320 483

172 058

43 365

46 208

13 771

595 885

Beløp i millioner kroner

31.12.2019

USD

EUR

GBP

JPY

Andre

Sum

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

5 187

7 592

884

3 127

-

16 790

Utlån med sikkerhetsstillelse

100

7 565

-

-

-

7 665

Uoppgjorte handler

-

642

-

-

-

642

Aksjer

78 196

13 640

7 138

9 489

12 631

121 094

Utlånte aksjer

2 516

673

271

2 302

541

6 303

Obligasjoner

203 230

138 795

33 370

31 503

-

406 898

Finansielle derivater

8

1

-

-

-

9

Andre finansielle eiendeler

2

23

1

-

38

64

Sum finansielle eiendeler

289 239

168 931

41 664

46 421

13 210

559 465

FINANSIELL GJELD

Innlån med sikkerhetsstillelse

100

-

-

-

-

100

Uoppgjorte handler

3 086

7 935

-

695

-

11 716

Finansielle derivater

1

-

-

-

1

2

Annen finansiell gjeld

1 129

93

20

11

70

1 323

Sum finansiell gjeld

4 316

8 028

20

706

71

13 141

Netto valutareserver

284 923

160 903

41 644

45 715

13 139

546 324

Totalresultatet påvirkes av endringer i valutakurser. En 1 prosent svekkelse av NOK mot alle valutakryss vil gi en positiv resultateffekt på om lag 6 milliarder kroner og motsatt resultateffekt ved 1 prosent styrking av NOK.

Tabell 8.2 Valutakurser lagt til grunn ved utarbeidelse av regnskapet

31.12.2020

31.12.2019

Endring1

Amerikanske dollar

8,56

8,79

-3 %

Euro

10,48

9,86

6 %

Britiske pund

11,70

11,64

1 %

Japanske yen (per 100)

8,29

8,09

3 %

1 Prosentvis endring i valutakurs.

Note 9 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse er transaksjoner hvor det overføres eller mottas verdipapirer eller kontanter med sikkerhetsstillelse i andre verdipapirer eller kontanter. Transaksjoner er gjennomført under forskjellige avtaler som verdipapirutlånsavtaler og gjensalgs- og gjenkjøpsavtaler.

Tabell 9.1 Inntekt/kostnad fra innlån og utlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Inntekt/-kostnad fra utlån med sikkerhetsstillelse

-10

342

Inntekt/-kostnad fra innlån med sikkerhetsstillelse

-40

-

Netto inntekt/-kostnad fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

-50

342

Formålet med utlån og innlån med sikkerhetsstillelse er å skape merinntekter fra beholdningen av verdipapirer og kontanter, som et ledd i likviditetsstyring og bidra til effektiv prising i markedet. Andel utlånte aksjer skal ikke overstige 20 prosent av aksjeporteføljens markedsverdi. Utlån styres av etterspørsel etter aksjene i porteføljen og prisingen i markedet. Alle utlån skal sikres med tilstrekkelig mottatt sikkerhet.

I 2020 ble det også inngått en midlertidig dollar-likviditetsordning med FED. Gjennom denne avtalen låner Norges Bank USD fra FED, mot kontantsikkerhet i NOK, og låner mottatt USD videre til norske banker, samme dag. Innlånet ble regnskapsført under Innlån med sikkerhetsstillelse med motpost Avgitt kontantsikkerhet. Norges Bank har hverken netto inntekter eller kostnader knyttet til denne ordningen, ettersom innlån og utlån gjøres med samme beløp og rentesats. Det er ingen slike innlån eller utlån per 31. desember 2020. Se ytterligere informasjon vedrørende utlånet til bankene i note 18 Utlån og innskudd.

Regnskapsprinsipp

Inntekter og kostnader fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Inntekter og kostnader fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse består hovedsakelig av renter og netto honorar som innregnes lineært over avtaleperioden. Dette presenteres i resultatregnskapet som Inntekt/-kostnad fra utlån med sikkerhetsstillelse og Inntekt/-kostnad fra innlån med sikkerhetsstillelse.

Regnskapsprinsipp

Overførte finansielle eiendeler

Ved utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, fraregnes ikke det overførte verdipapiret ved inngåelsen av avtalen, da kriteriene for fraregning ikke er oppfylt. Siden motparten har rett til å selge eller pantsette verdipapiret, anses verdipapiret som overført. Overførte verdipapirer presenteres derfor på egne linjer i balansen, Utlånte aksjer. I avtaleperioden regnskapsføres de underliggende verdipapirene i samsvar med regnskapsprinsipper for det aktuelle verdipapiret.

Utlån med sikkerhetsstillelse

Kontantsikkerhet overført til motparter er fraregnet. En tilsvarende fordring på kontantbeløpet som skal returneres innregnes i balansen som en eiendel, Utlån med sikkerhetsstillelse. Denne eiendelen er målt til virkelig verdi.

Innlån med sikkerhetsstillelse

Mottatt kontantsikkerhet innregnes i balansen som Innskudd i banker med en tilhørende forpliktelse, Innlån med sikkerhetsstillelse. Denne forpliktelsen er målt til virkelig verdi.

Sikkerhet mottatt i form av verdipapirer

Sikkerhet mottatt i form av verdipapirer gjennom utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, hvor det foreligger en rett til å selge eller pantsette verdipapiret, innregnes ikke i balansen, med mindre det er reinvestert.

Tabell 9.2 Utlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Utlån med sikkerhetsstillelse

18 340

7 665

Herav uoppgjorte handler (forpliktelse)

10 409

7 565

Oppgjorte utlån med sikkerhetsstillelse

7 931

100

Tilhørende sikkerheter i form av verdipapirer (ikke balanseført)

Aksjer mottatt som sikkerhet

-

-

Obligasjoner mottatt som sikkerhet

8 206

106

Sum sikkerheter mottatt i form av verdipapirer knyttet til utlån

8 206

106

Tabell 9.3 Overførte finansielle eiendeler og innlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Overførte finansielle eiendeler

Utlånte aksjer

4 600

6 303

Sum overførte finansielle eiendeler

4 600

6 303

Tilhørende kontantsikkerhet, innregnet som forpliktelser

Innlån med sikkerhetsstillelse

23

100

Herav uoppgjorte handler (eiendeler)

-

-

Oppgjorte innlån med sikkerhetsstillelse

23

100

Tilhørende sikkerheter i form av verdipapirer (ikke balanseført)

Aksjer mottatt som sikkerhet

3 704

5 686

Obligasjoner mottatt som sikkerhet

1 359

1 103

Sum sikkerheter mottatt i form av verdipapirer knyttet til overførte finansielle eiendeler

5 063

6 789

Mottatt kontantsikkerhet er i sin helhet reinvestert. Ingen verdipapirer mottatt som sikkerheter er reinvestert ved årslutt i 2020 eller 2019. Verdipapirene er derfor ikke innregnet i balansen.

Note 10 Sikkerhetsstillelse og motregning

Regnskapsprinsipp

Kontantsikkerhet ikke-børsnoterte derivattransaksjoner

Kontantsikkerhet avgitt i forbindelse med ikke-børsnoterte derivattransaksjoner er fraregnet og en tilsvarende fordring på kontantbeløpet som skal returneres er innregnet i balansen som Avgitt kontantsikkerhet. Kontantsikkerhet mottatt i forbindelse med ikke-børsnoterte derivattransaksjoner er innregnet i balansen som Innskudd i banker med en tilhørende forpliktelse, Mottatt kontantsikkerhet. Både Avgitt kontantsikkerhet og Mottatt kontantsikkerhet er målt til virkelig verdi.

Motregning

Finansielle eiendeler og forpliktelser blir ikke motregnet og presentert netto i balansen, da kriteriene i IAS 32 Finansielle instrumenter: Presentasjon ikke er oppfylt. Tabell 10.1 inneholder derfor ikke en kolonne for beløp motregnet/nettoført i balansen.

Sikkerhetsstillelse

Balanselinjene Avgitt kontantsikkerhet og Mottatt kontantsikkerhet er utelukkende knyttet til ikke-børsnoterte derivattransaksjoner. I forbindelse med utlån og innlån med sikkerhetsstillelse vil det avgis og mottas sikkerhet i form av verdipapirer eller kontanter, se note 9 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for ytterligere informasjon.

Motregning

For flere motparter og transaksjonstyper vil det både avgis og mottas kontantsikkerhet til og fra samme motpart. Derfor vil mottatt kontantsikkerhet kunne nettes mot avgitt kontantsikkerhet, og omvendt, som vist i tabell 10.1. Tabell 10.1 viser en oversikt over finansielle eiendeler og forpliktelser, effekten av juridisk bindende nettingavtaler og relaterte sikkerheter for å redusere kredittrisiko. Kolonnene Eiendeler/Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting viser balanseført beløp av finansielle eiendeler og forpliktelser som er underlagt juridisk bindende nettingavtaler. Disse beløpene er justert for effekten av potensiell netting av balanseførte finansielle eiendeler og gjeld, samt avgitte eller mottatte sikkerheter, mot samme motpart. Den gjenværende nettoeksponeringen er presentert i kolonnene Eiendeler/Forpliktelser etter netting og sikkerheter.

Ved motpartskonkurs vil samlet oppgjør mellom Norges Bank og konkursboet kunne gjennomføres for enkelte grupper av instrumenter, uavhengig av om instrumentene tilhører SPU eller Norges Banks valutareserver. Slik kryssmotregning vil gjøres opp mellom disse porteføljene, men er ikke justert for i tabellen.

Tabell 10.1 Motregning

Beløp i millioner kroner

EIENDELER

31.12.2020

Brutto balanseførte finansielle eiendeler

Eiendeler som ikke er underlagt bindende nettingavtale

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Eiendeler i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle forpliktelser knyttet til samme motpart

Mottatt kontantsikkerhet (innregnet som gjeld)

Mottatt sikkerhet i verdipapirer (ikke innregnet)

Eiendeler etter netting og sikkerheter

Utlån med sikkerhetsstillelse

18 340

10 409

7 931

-

-

7 931

-

Derivater

12

12

-

-

-

-

-

Totalt

18 352

10 421

7 931

-

-

7 931

-

Beløp i millioner kroner

GJELD

31.12.2020

Brutto balanseførte finansielle forpliktelser

Forpliktelser som ikke er underlagt bindende nettingavtale

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle eiendeler knyttet til samme motpart

Avgitt kontantsikkerhet (innregnet som eiendel)

Avgitt sikkerhet i verdipapirer (ikke fraregnet)

Forpliktelser etter netting og sikkerheter

Innlån med sikkerhetsstillelse

23

-

23

-

-

23

-

Derivater

10

10

-

-

-

-

-

Totalt

33

10

23

-

-

23

-

Beløp i millioner kroner

EIENDELER

31.12.2019

Brutto balanseførte finansielle eiendeler

Eiendeler som ikke er underlagt bindende nettingavtale

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Eiendeler i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle forpliktelser knyttet til samme motpart

Mottatt kontantsikkerhet (innregnet som gjeld)

Mottatt sikkerhet i verdipapirer (ikke innregnet)

Eiendeler etter netting og sikkerheter

Utlån med sikkerhetsstillelse

7 665

7 565

100

-

-

100

-

Derivater

9

9

-

-

-

-

-

Totalt

7 674

7 574

100

-

-

100

-

Beløp i millioner kroner

GJELD

31.12.2019

Brutto balanseførte finansielle forpliktelser

Forpliktelser som ikke er underlagt bindende nettingavtale

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle eiendeler knyttet til samme motpart

Avgitt kontantsikkerhet (innregnet som eiendel)

Avgitt sikkerhet i verdipapirer (ikke fraregnet)

Forpliktelser etter netting og sikkerheter

Innlån med sikkerhetsstillelse

23

-

100

-

-

98

2

Derivater

10

10

-

-

-

-

-

Totalt

33

10

100

-

-

98

2

Note 11 Pensjon

Regnskapsprinsipp

Pensjoner og utbetalingsforpliktelser blir regnskapsmessig behandlet i samsvar med IAS 19 Ytelser til ansatte. Fondsbaserte ordninger gjennom Norges Banks pensjonskasse bygger på aktuarmessige forutsetninger om blant annet levealder, forventet lønnsvekst og grunnbeløpsregulering. Netto pensjonsforpliktelse er forskjellen mellom nåverdien av pensjonsforpliktelsene og verdien av pensjonsmidler som er avsatt for utbetaling av ytelsene.

Pensjonsmidlene blir vurdert til virkelig verdi. Måling av pensjonsforpliktelse og pensjonsmidler gjøres på balansedagen. Arbeidsgiveravgift er inkludert. Beregning av pensjonskostnader bygger på lineær fordeling av pensjonsopptjening og består av opptjente pensjoner gjennom året, fratrukket avkastning på midler avsatt til pensjoner. Resultatført pensjonskostnad er i sin helhet presentert under linjen Personalkostnader. Endringer i aktuarmessige gevinster og tap innregnes gjennom totalresultatet.

Norges Bank har sikrede og usikrede pensjons- og utbetalingsforpliktelser. Alle vesentlige sikrede og usikrede ordninger er med i bankens aktuaroppgjør. Norges Bank har en pensjonsordning hvor ytelsene er på linje med Statens Pensjonskasse og andre tilsvarende offentlige tjenestepensjonsordninger. Pensjonsytelsene levealderjusteres og er samordningspliktige.

Norges Banks sikrede pensjonsforpliktelser blir dekket gjennom Norges Banks pensjonskasse, som er organisert som en egen juridisk enhet. Pensjonsytelsene opptjenes som hovedregel for hvert år den ansatte er i jobb frem til fylte 70 år. De ansatte betaler inn to prosent av brutto årslønn som innskudd til pensjonskassen. Tilskudd fra Norges Bank dekkes ved kontant innbetaling eller belastning av premiefond.

Tabell 11.1 Antall medlemmer i pensjonsordningen (sikret ordning)

31.12.2020

31.12.2019

Medlemmer med fast pensjonsutbetaling

950

1 021

Aktive medlemmer (inkludert alle i omstilling)

758

769

Medlemmer som har sluttet med oppsatte rettigheter

1 038

987

Totalt antall medlemmer i pensjonsordningen

2 746

2 777

Norges Banks pensjons- og utbetalingsforpliktelse

Norges Bank har sikrede pensjonsordninger knyttet til medlemskap i Norges Banks pensjonskasse. I tillegg har banken usikrede ordninger som blir finansiert direkte over driften. De usikrede ordningene omfatter spesielle og tildelte pensjoner, driftspensjon for lønn over 12 G opptjent etter 1. desember 2007, AFP beregnet basert på en påregnelig uttakstilbøyelighet på 15 prosent og avtalte førtidspensjoner- og ventelønnsavtaler knyttet til omstillinger. I utbetalingsforpliktelsene knyttet til omstillinger er nåverdien av alle stadfestede avtaler medregnet, inkludert avtaler som starter utbetaling i 2020 eller senere.

Vesentlig estimat

Nåverdien av Norges Banks pensjonsforpliktelse avhenger av fastsettelse av økonomiske og demografiske forutsetninger. Endringer i disse forutsetningene påvirker både pensjonskostnad og balanseført pensjonsforpliktelse. Norges Bank følger veiledningen fra Norsk Regnskapsstiftelse ved fastsettelse av de økonomiske forutsetningene. Forutsetninger fra veiledningen vurderes opp mot faktiske forhold i Norges Bank før de besluttes anvendt.

Tabell 11.2 Økonomiske og demografiske forutsetninger

31.12.2020

31.12.2019

Diskonteringsrente

1,70 %

2,30 %

Renter på eiendeler

1,70 %

2,30 %

Forventet lønnsvekst

2,25 %

2,25 %

Pensjonsregulering

1,25 %

1,25 %

G-regulering og reg.oppsatte rettigheter

2,00 %

2,00 %

Forventet årlig avgang

2 % opp til 50 år, deretter 0

2 % opp til 50 år, deretter 0

Arbeidsgiveravgift

14,10 %

14,10 %

Dødelighetstabell

K2013BE

K2013BE

Uføretabell

KU

KU

Tabell 11.3 Netto pensjonsforpliktelse i balansen

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Endringer pensjonsforpliktelse inkl. arbeidsgiveravgift

Pensjonsforpliktelse ved periodens begynnelse

4 414

4 435

Årets pensjonsopptjening

139

166

Rentekostnad

102

113

Planendring

89

-

Arbeidsgiveravgift av innbetalinger til pensjonsmidler

-14

-29

Pensjonsutbetalinger

-148

-150

Aktuarielt tap/-gevinst

500

-121

Pensjonsforpliktelse ved periodens slutt

5 082

4 414

Endring pensjonsmidler

Pensjonsmidler ved periodens begynnelse

4 746

4 577

Renteinntekt

103

113

Innbetalinger inkl. arbeidsgiveravgift

109

236

Arbeidsgiveravgift av innbetalinger til pensjonsmidler

-14

-29

Pensjonsutbetalinger

-141

-144

Aktuarielt tap/-gevinst

435

-7

Pensjonsmidler ved periodens slutt

5 238

4 746

Pensjonsordning ikke hensyntatt i aktuarberegningen

1

1

Netto balanseført pensjonsforpliktelse/-pensjonsmidler

-155

-331

Tabell 11.4 Fordeling sikret og usikrede ordninger

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Sikret ordning

Usikrede ordninger

Sum

Sikret ordning

Usikrede ordninger

Sum

Påløpte pensjonsforpliktelser

4 873

210

5 083

4 233

182

4 415

Pensjonsmidler

-5 238

-

-5 238

-4 746

-

-4 746

Netto pensjonsforpliktelse/-pensjonsmidler

-365

210

-155

-513

182

-331

Tabell 11.5 Sammensetning av pensjonsmidler for sikret ordning

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Obligasjoner

2 693

2 399

Aksjer

1 893

1 786

Eiendom

652

561

Sum

5 238

4 746

Pensjonskostnader for ansatte i Norge

Pensjonskostnadene inkluderer opptjening, rentekostnader og forventet avkastning på pensjonsmidlene.

Endringen i de usikrede ordningene er med i den samlede pensjonskostnaden.

Kostnader vedrørende de ansatte som er tilknyttet NBIM dekkes i sin helhet gjennom forvaltningsgodtgjøringen og utgjorde 101,9 millioner kroner i 2020 og 89,1 millioner kroner i 2019.

Tabell 11.6 Pensjonskostnad

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Årets pensjonsopptjening og endringer i opptjening

233

171

Årets pensjonsopptjening og endring i opptjening inkl. rente og arbeidsgiveravgift

139

167

Administrasjonskostnad inkl. arbeidsgiveravgift

5

4

Effekt av planendringer inkl. arbeidsgiveravgift

89

-

Finanskostnader/-inntekter

-6

-4

Netto kostnad/-inntekt inkl. arbeidsgiveravgift

-6

-4

Resultatført pensjonskostnad

227

167

Analyse av aktuarielt tap/gevinst i perioden

Tap/-gevinst – endring i diskonteringsrenten

545

266

Tap/-gevinst – endring i andre økonomiske forutsetninger

-

-433

Tap/-gevinst – endring i tabell for dødelighet

-

-

Tap/-gevinst – endring i andre demografiske forutsetninger

-

-

Tap/-gevinst – opplevd pensjonsforpliktelse

-45

46

Tap/-gevinst – opplevd pensjonsmidler

-471

-14

Forvaltningskostnader

36

21

Aktuarielt tap/-gevinst i perioden

65

-114

Pensjonsordninger for lokalt ansatte ved utenlandskontorene

Lokalt ansatte ved Norges Banks kontorer i London, New York og Singapore har en innskuddsbasert pensjonsordning i samsvar med lokale bestemmelser, i tillegg til det som er fastsatt av myndighetene. I tråd med markedspraksis bidrar Norges Bank til ordningen med inntil 10 prosent av fastlønn for ansatte i London, inntil 8 prosent av fastlønn for ansatte i New York og inntil 20 prosent av fastlønn for ansatte i Singapore. Ordningene blir forvaltet eksternt og innenfor regler fastsatt av Norges Bank. Lokalt ansatte ved Norges Banks kontorer i Shanghai har ingen pensjonsordning utover det som er fastsatt av myndighetene. Dette er i tråd med markedspraksis. Kostnadsførte utgifter for ordningene for de ansatte i London, New York, Singapore og Shanghai utgjorde 35,4 millioner kroner i 2020 og 31,6 millioner kroner i 2019. Kostnaden for pensjonsordninger for ansatte ved kontorene utenfor Norge er presentert under Andre personalkostnader i tabell 12.1.

Sensitivitetsanalyse

Sensitivitetsanalysen er utarbeidet på bakgrunn av mulige endringer i de forutsetningene som antas å påvirke pensjonsforpliktelsen i størst grad, diskonteringsrente og generell lønnsvekst. De øvrige aktuarmessige forutsetningene forholder seg uendret i sensitivitetsanalysen.

Tabell 11.7 Sensitivitetsanalyse

31.12.2020

Diskonterings- rente

Generell lønnsvekst

Pensjonsforpliktelse1

Endring2

Benyttede forutsetninger per 31.12.2020

1,70 %

2,25 %

5 082

I/A

Diskonteringsrente + 0,5 %

2,20 %

2,25 %

4 621

-9,07 %

Diskonteringsrente – 0,5 %

1,20 %

2,25 %

5 617

10,53 %

Generell lønnsvekst + 0,5 %

1,70 %

2,75 %

5 265

3,60 %

Generell lønnsvekst – 0,5 %

1,70 %

1,75 %

4 913

-3,33 %

1 Beløp i millioner kroner.

2 Prosentvis endring i pensjonsforpliktelsen.

Note 12 Personalkostnader

Regnskapsprinsipp

Lønn omfatter alle typer godtgjørelser til egne ansatte og kostnadsføres når den opptjenes. Ordinær lønn kan være både fastlønn og timebasert lønn og opptjenes og utbetales løpende. Ferielønn opptjenes på basis av ordinær lønn og utbetales normalt i feriemånedene etterfølgende år. Prestasjonslønn opptjenes og beregnes på bakgrunn av ulike resultatmål, og utbetales i de påfølgende år. Se egen omtale under avsnitt om lønnssystemet.

Arbeidsgiveravgift beregnes og kostnadsføres for alle lønnsrelaterte kostnader og betales normalt etterskuddsvis annenhver måned. Pensjon opptjenes i henhold til egne regler, se note 11 Pensjon.

Lønnssystem

Hovedstyret setter rammene for bankens lønns- og kompensasjonsordninger og følger opp praktiseringen av ordningene. Banken har et lønnssystem basert på individuell vurdering som er avtalt i overenskomster med bankens fagorganisasjoner. NBIM har et eget individuelt lønnssystem.

Lønnsnivået i Norges Bank skal være konkurransedyktig, men ikke bransjeledende. Norges Bank benytter eksterne aktører for å gjennomføre årlig sammenligning av lønnsnivået mot andre selskaper. Hovedstyret har et godtgjøringsutvalg bestående av tre av de eksterne medlemmene og en ansattrepresentant. Utvalget bidrar til grundig og uavhengig behandling av saker som gjelder lønns- og kompensasjonsordningene.

Hovedstyret fastsetter lønnstak for ledergruppen i sentralbankvirksomheten og intervaller for lønn til ledende ansatte i NBIM. Sentralbanksjefen fastsetter lønn til ledere og andre i sentralbankvirksomheten som rapporterer til sentralbanksjefen, samt for leder av NBIM innenfor det intervallet hovedstyret har fastsatt. Lønn til øvrig ledelse i NBIM fastsettes av leder av NBIM i samsvar med intervallene fastsatt av hovedstyret.

Prestasjonslønn

Norges Banks hovedstyre fastsetter prinsippene for lønnssystemet til NBIM. Ledergruppen har kun fastlønn. Nye medlemmer av ledergruppen som tidligere har hatt prestasjonsbasert lønn vil i de tre påfølgende årene få utbetalt den tilbakeholdte prestasjonslønnen.

I tillegg til fastlønn kan ansatte som jobber direkte med investeringsbeslutninger, og enkelte andre medarbeidere, ha prestasjonsbasert lønn. Rammen på prestasjonsbasert lønn kan maksimalt være inntil 100 prosent av fastlønn, men for et begrenset antall ansatte ved de internasjonale kontorene kan rammen maksimalt være inntil 200 prosent av fastlønn. Prestasjonslønnen beregnes ut fra oppnådde resultater i forhold til avtalte mål for fondets resultat, gruppens resultat og den enkelte medarbeiders individuelle resultater. Opptjent prestasjonslønn utbetales over flere år. 50 prosent utbetales året etter at prestasjonslønnen er opptjent, mens de resterende 50 prosentene holdes tilbake og utbetales over de tre neste årene. Beløpet som holdes tilbake, justeres for fondets avkastning. For ansatte som får en opptjening over 100 prosent av fastlønn blir 40 prosent utbetalt året etter at prestasjonslønnen er opptjent, mens de resterende 60 prosentene holdes tilbake og utbetales over de tre neste årene.

NBIM hadde 217 ansatte med prestasjonsbasert lønn ved utgangen av 2020, hvorav 13 var ansatt i datterselskaper. Deres samlede øvre ramme for prestasjonsbasert lønn var 390 millioner kroner. Ansatte med prestasjonsbasert lønn opptjente i gjennomsnitt 71 prosent av totalrammen for 2020, basert på resultater over flere år.

Det foretas årlig en gjennomgang av godtgjørelsesordningen. I tillegg avgir internrevisjonen en uavhengig uttalelse om etterlevelse av regler og retningslinjer for godtgjørelse. Gjennomgangen i 2020 bekreftet at praktiseringen av godtgjørelsesordningen for 2019 var i tråd med regelverket. Godtgjørelsesordningen for ansatte i NBIM følger kravene i verdipapirfondforskriften, i tråd med Finansdepartementets mandat. Det har ikke vært noen vesentlige endringer i godtgjørelsesordningen i 2020.

Ansatte i sentralbankvirksomheten som arbeider direkte med investeringsbeslutninger for valutareservene, kan ha prestasjonslønn. Prestasjonslønnen beregnes ut fra oppnådde resultater i forhold til avtalte mål for forvaltningen. Opptjent prestasjonslønn utbetales over flere år. Maksimal bonusutbetaling per år kan ikke overstige den faste årslønnen. To tredjedeler utbetales i året etter at prestasjonslønnen er opptjent, og den resterende tredjedel tilbakeholdes og utbetales over de to neste årene.

Sentralbankvirksomheten hadde 11 ansatte med prestasjonsbasert lønn i 2020. Ansatte med prestasjonsbasert lønn opptjente i gjennomsnitt 29,8 prosent av totalrammen for 2020.

Tabell 12.1 Personalkostnader

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Lønn og honorarer

1 512

1 426

Arbeidsgiveravgift

178

177

Pensjonskostnader, se note 11 Pensjon

227

167

Andre personalkostnader

167

231

Personalkostnader

2 084

2 001

Tabell 12.2 Antall ansatte/årsverk

31.12.2020

31.12.2019

Antall ansatte

925

940

Antall årsverk

922

935

Ytelser til styrende organer

Representantskapet

Samlet utbetalt godtgjørelse i 2020 var 1 117 331 kroner. Av dette utgjør utbetalt fast godtgjørelse 904 000 kroner. Satsene for honorar i 2020 ble fastsatt av Stortinget fra 1. januar 2020, jf. Innst. 54 S (2019–2020).

Resterende 213 331 kroner er annen møtegodtgjørelse, herunder godtgjørelse for tapt arbeidsfortjeneste. Samlet utbetalt godtgjørelse i 2019 var 1 115 960 kroner.

For godtgjørelse til direktøren for tilsynssekretariatet og kostnader for øvrig, vises det til representantskapets rapport til Stortinget for2020.

Tabell 12.3 Godtgjørelse til representantskapet og Den faste komité

Beløp i hele kroner

2020

Samlet per medlem

Representantskapet

Den faste komité

Leder

165 200

66 100

99 100

Nestleder

110 200

44 100

66 100

3 øvrige medlemmer i Den faste komité

99 200

33 100

66 100

10 medlemmer i representantskapet for øvrig

33 100

33 100

-

Beløp i hele kroner

2019

Samlet per medlem

Representantskapet

Den faste komité

Leder

155 900

62 400

93 500

Nestleder

104 000

41 600

62 400

3 øvrige medlemmer i Den faste komité

93 600

31 200

62 400

10 medlemmer i representantskapet for øvrig

31 200

31 200

-

2 faste varamedlemmer1

31 200

31 200

-

1 I tillegg mottok varamedlemmer til Den faste komité 3 600 kroner for hvert møte.

Hovedstyret – eksterne medlemmer

Arbeidet i hovedstyret og utvalg godtgjøres med faste årlige satser. Godtgjørelse til medlemmer og varamedlemmer av hovedstyret blir fastsatt av Finansdepartementet. Samlet godtgjørelse til medlemmer og varamedlemmer av hovedstyret og underutvalg er 2 361 871 kroner i 2020 mot 2 357 300 kroner i 2019.

Tabell 12.4 Godtgjørelse til hovedstyret

Beløp i hele kroner

2020

Navn

Sum godtgjørelse

Hovedstyret

Revisjonsutvalg

Godtgjøringsutvalg1

Eierskapsutvalg

Risiko- og investeringsutvalg

Karen Helene Ulltveit-Moe

521 100

350 000

81 800

-

89 300

Kristine Ryssdal

398 700

350 000

-

-

48 700

-

Arne Hyttnes

445 700

350 000

68 500

27 200

-

-

Hans Aasnæs

439 300

350 000

-

-

89 300

Nina Udnes Tronstad

443 025

350 000

17 125

27 200

48 700

Egil Herman Sjursen2

58 333

58 333

-

Benedicte Schilbred Fasmer3

55 713

43 750

8 563

3 400

-

-

1 Nytt navn på kompensasjonsutvalget fra 1.1.2020.

2 Ble oppnevnt 30.10.2020.

3 Medlem i perioden 1.4.2020 tom. 15.5.2020.

Beløp i hele kroner

2019

Navn

Sum godtgjørelse

Hovedstyret

Revisjonsutvalg

Kompensasjonsutvalg

Eierskapsutvalg

Risiko- og investeringsutvalg

Kjetil Storesletten

352 600

266 400

-

-

-

86 200

Karen Helene Ulltveit-Moe

392 400

266 400

79 000

-

47 000

-

Kathryn M. Baker

418 700

266 400

66 100

-

-

86 200

Steinar Juel

358 800

266 400

66 100

26 300

-

-

Kristine Ryssdal

313 400

266 400

-

-

47 000

-

Arne Hyttnes (varamedlem)

260 700

234 400

-

26 300

-

-

Kristine Landmark (varamedlem)

260 700

234 400

-

26 300

-

-

Komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet – eksterne medlemmer

Komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet ble etablert i 2020. Arbeidet godtgjøres med fast årlig sats som blir fastsatt av finansdepartementet. Samlet godtgjørelse til medlemmer av komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet er 640 000 kroner i 2020.

Tabell 12.5 Godtgjørelse til komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet

Beløp i hele kroner

2020

Navn

Sum godtgjørelse

Ingvild Almås

320 000

Jeanette Fjære-Lindkjenn

320 000

Ytelser til ledende ansatte

Ledende ansatte, bortsett fra sentralbanksjef og visesentralbanksjefer, har de samme pensjonsordninger og lånevilkår som gjelder for alle ansatte i Norges Bank. Årets pensjonsopptjening tilsvarer den enkelte ledende ansattes opptjening for året. Pensjonsordningene er omtalt i note 11 Pensjon og lån til ansatte er omtalt under eget avsnitt i denne noten.

Ledende ansatte opptjener ikke prestasjonsbasert eller annen variabel godtgjørelse. Se avsnitt ovenfor vedrørende prestasjonslønn.

Verdi av andre fordeler viser skattemessig verdi av naturalytelser og består hovedsakelig av dekning av elektronisk kommunikasjon, personalforsikringer og enkelte reisekostnader.

For sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene gjelder en karanteneperiode på seks måneder etter fratreden eller utløp av åremålsperioden. Finansdepartementet kan gi fritak fra karanteneperioden. Så lenge karanteneperioden opprettholdes har sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene rett til å opprettholde normal lønn og annen godtgjørelse.

Leder i NBIM har en karanteneperiode på seks måneder etter fratreden eller utløp av åremålsperioden. Det er i tillegg inngått en avtale om fraskrivelse av stillingsvern mot etterlønn. Etterlønnen skal utgjøre seks måneder ved oppsigelse fra Norges Bank og tre måneder ved egen oppsigelse. Eventuell inntekt fra ny arbeidsgiver kommer til fradrag i kompensasjonen.

Sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene

Lønn til sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene blir fastsatt av Finansdepartementet. I tillegg har de fri telefon, fri avis, og fordel ved arbeidsgivers dekning av forsikringer. Sentralbanksjefen har i tillegg fri bil. Finansdepartementet har fastsatt egen pensjonsordning for sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene. Ordningen bygger på pensjonsordningen for stortingsrepresentanter og regjeringens medlemmer. Pensjonsordningen har en opptjeningstid på 30 år for full pensjon, pensjonsgrunnlaget er begrenset til 12 ganger Folketrygdens grunnbeløp (12 G) og medlemmene betaler ikke pensjonsinnskudd. Pensjonen levealderjusteres og samordnes ikke med andre offentlige pensjonsordninger. Ordningen utbetales over bankens driftsregnskap. Sentralbanksjef Øystein Olsen var medlem i Norges Banks pensjonskasse i sin første åremålsperiode.

Tabell 12.6 Godtgjørelse til Norges Banks ledergruppe

Beløp i hele kroner

2020

Navn

Brutto fastlønn

Verdi av andre fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Sentralbanksjef

Øystein Olsen

2 524 121

163 647

269 977

-

Visesentralbanksjef

Ida Wolden Bache1

1 538 299

13 408

243 109

-

Leder – NBIM

Nicolai Tangen2

2 216 666

2 432

133 240

-

Stabsdirektør/Nestleder – NBIM

Trond Grande

4 713 889

7 688

342 921

-

Leder av Norges Bank Administrasjon

Jane Kristin Aamodt Haugland

1 996 058

9 217

348 320

1 812 296

Leder av Stab

Birger Vikøren

1 795 363

9 041

378 415

-

Fratrådte ledere

Visesentralbanksjef

Jon Nicolaisen3

1 923 133

179 970

113 830

-

Visesentralbanksjef

Egil Matsen4

519 862

2 283

30 325

-

Leder - NBIM

Yngve Slyngstad5

4 511 094

11 482

433 722

-

1 Tiltrådte sin stilling 1.4.2020. Godtgjørelse vises fra tiltredelsestidspunktet.

2 Tiltrådte sin stilling 1.9.2020. Godtgjørelse vises fra tiltredelsestidspunktet.

3 Fratrådte sin stilling 4.12.2020. Godtgjørelse vises frem til fratredelsestidspunktet.

4 Fratrådte sin stilling 30.3.2020. Godtgjørelse vises frem til fratredelsestidspunktet.

5 Fratrådte sin stilling 31.8.2020. Godtgjørelse vises frem til fratredelsestidspunktet.

Beløp i hele kroner

2019

Navn

Brutto fastlønn

Verdi av andre fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Sentralbanksjef

Øystein Olsen

2 450 028

173 643

285 893

-

Visesentralbanksjef

Jon Nicolaisen

2 013 297

21 110

133 750

23 334

Visesentralbanksjef

Egil Matsen

2 010 370

19 989

125 770

-

Ytelser til ledende ansatte i sentralbankvirksomheten

Tabell 12.7 Godtgjørelse til ledende ansatte i sentralbankvirksomheten

Beløp i hele kroner

2020

Navn

Brutto fastlønn

Verdi av andre fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Leder av Finansiell stabilitet

Torbjørn Hægeland

1 801 675

7 296

314 971

-

Leder av Pengepolitikk

Ole Christian Bech-Moen1

406 250

1 520

55 369

-

Leder av Markeder og IKT

Olav Andreas Bø

2 058 038

7 432

308 022

-

Fratrådte ledere

Leder av Pengepolitikk

Ida Wolden Bache2

430 956

4 470

79 853

-

1 Tiltrådte sin stilling 15.10.2020. Godtgjørelse vises fra tiltredelsestidspunktet

2 Fratrådte sin stilling 31.3.2020. Godtgjørelse vises frem til fratredelsestidspunktet.

Beløp i hele kroner

2019

Navn

Brutto fastlønn

Verdi av andre fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Leder av Finansiell stabilitet

Torbjørn Hægeland

1 711 114

22 231

388 198

-

Leder av Pengepolitikk

Ida Wolden Bache

1 734 767

7 974

245 123

-

Leder av Markeder og IKT

Olav Andreas Bø

2 016 069

8 504

290 876

-

Leder av Konsern- og fellesfunksjoner

Jane Kristin Aamodt Haugland

1 708 307

15 612

343 408

1 897 149

Leder av Stab

Birger Vikøren

1 645 016

12 859

332 594

-

Direktør Internrevisjonen

Ingunn Valvatne

1 750 753

27 429

380 335

798 199

Kommunikasjonsdirektør

Runar Malkenes

1 415 284

9 692

480 441

-

Juridisk direktør

Marius Ryel

1 799 562

16 343

556 239

-

Ytelser til ledende ansatte i Norges Bank Investment Management

I forbindelse med tiltredelse av ny Leder i NBIM, ble ny ledergruppe etablert i oktober 2020. Endringer i ledergruppen vises i tabell 12.8.

Tabell 12.8 Godtgjørelse til ledende ansatte i Norges Bank Investment Management

Beløp i hele kroner

2020

Navn

Brutto fastlønn

Brutto prestasjonslønn

Verdi av andre

fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Leder

Nicolai Tangen1

2 216 666

-

2 432

133 240

-

Stabsdirektør/Nestleder

Trond Grande

4 713 889

-

7 688

342 921

-

Teknologidirektør

Age Bakker

3 801 524

-

8 554

410 981

-

Driftsdirektør

Birgitte Bryne2

814 555

-

2 536

89 114

-

Direktør for eiendoms- og infrastrukturinvesteringer

Mie Caroline Holstad2

742 145

-

2 837

62 997

-

Risikodirektør

Dag Huse

4 561 828

-

7 296

578 352

-

Direktør for eierskap og etterlevelse

Carine Smith Ihenacho3,4

4 091 916

75 934

90 456

409 192

-

Direktør for aksjeinvesteringer

Petter Johnsen3

8 438 073

-

110 216

843 807

Direktør for markedsstrategier

Geir Øivind Nygård4

4 521 252

351 680

7 296

241 751

-

Fratrådte ledere

Leder

Yngve Slyngstad7

4 511 094

11 482

433 722

-

Investeringsdirektør, allokeringsstrategier

Ole Christian Bech-Moen6

4 486 923

6 398

206 374

-

Direktør for etterlevelse og kontroll

Stephen A. Hirsch5

3 217 419

8 744

313 892

-

Finansdirektør

Hege Gjerde5

2 152 561

5 472

255 250

1 250 201

Direktør for personal og drift

Nina Kathrine Hammerstad5

2 325 845

5 564

275 935

-

Investeringsdirektør, eiendom

Karsten Kallevig8

4 009 633

5 784

243 940

-

1 Tiltrådte sin stilling 1.9.2020. Godtgjørelse vises fra tiltredelsestidspunktet.

2 Tiltrådte sin stilling 6.10.2020. Godtgjørelse vises fra tiltredelsestidspunktet.

3 Mottar lønn i britiske pund, tall inkluderer derfor valutaeffekt ved omregning til norske kroner. Pensjonsopptjening tilsvarer årets innbetaling til innskuddsordningen.

4 Beløpene oppgitt i kolonnen Brutto prestasjonslønn er opptjent i og resultatført i tidligere perioder, men utbetalt i regnskapsåret.

5 Fratrådte sin stilling 5.10.2020. Godtgjørelse vises frem til fratredelsestidspunktet.

6 Fratrådte sin stilling 14.10.2020. Godtgjørelse vises frem til fratredelsestidspunktet.

7 Fratrådte sin stilling 31.8.2020. Godtgjørelse vises frem til fratredelsestidspunktet.

8 Fratrådte sin stilling 30.9.2020. Godtgjørelse vises frem til fratredelsestidspunktet.

Beløp i hele kroner

2019

Navn

Brutto fastlønn

Brutto prestasjonslønn

Verdi av andre

fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Leder

Yngve Slyngstad

6 721 094

-

9 597

590 683

-

Nestleder

Trond Grande

4 713 889

-

7 069

357 573

-

Direktør for etterlevelse og kontroll

Stephen A. Hirsch

4 207 019

-

18 330

296 401

-

Direktør for eierskap

Carine Smith Ihenacho1,2

3 598 737

57 633

77 587

359 874

-

Finansdirektør

Hege Gjerde1

2 818 339

202 876

8 120

299 642

1 356 964

Investeringsdirektør, allokeringsstrategier

Ole Christian Bech-Moen1

4 480 911

-

13 363

252 412

-

Direktør for markedsstrategier

Geir Øivind Nygård1

4 554 383

564 447

18 722

211 953

500 000

Direktør for aksjeinvesteringer

Petter Johnsen2

7 867 369

-

85 884

786 737

-

Investeringsdirektør, eiendom

Karsten Kallevig3

5 322 133

-

15 308

331 247

-

Driftsdirektør

Age Bakker

3 801 524

-

16 384

391 432

-

Direktør for personal og drift

Nina Kathrine Hammerstad4

3 041 218

-

12 544

290 160

-

Risikodirektør

Dag Huse

4 581 515

-

6 960

587 080

-

Fratrådte ledere

Personaldirektør

Sirine Fodstad5

1 617 561

-

4 431

177 454

-

Direktør for administrasjon

Mie Caroline Holstad6

887 022

-

4 098

94 067

-

Direktør for etterlevelse og kontroll

Jan Thomsen7

861 678

-

2 232

95 025

-

Investeringsdirektør, Europa

Romain Veber1,2,7

1 253 108

818 562

16 832

125 311

-

Investeringsdirektør, USA

Per Løken1,7

650 000

62 373

2 426

58 006

-

Risikodirektør

Lars Oswald Dahl7

850 000

-

1 740

96 784

-

1 Beløpene oppgitt i kolonnen Brutto prestasjonslønn er opptjent i og resultatført i tidligere perioder, men utbetalt i regnskapsåret.

2 Mottar lønn i britiske pund, tall inkluderer derfor valutaeffekt ved omregning til norske kroner. Pensjonsopptjening tilsvarer årets innbetaling til innskuddsordningen.

3 Tiltrådte sin stilling 1.4.2019. Tidligere ledergruppestilling i Norges Bank Real Estate Management. Godtgjørelse vises for hele 2019.

4 Tiltrådte sin stilling 1.6.2019. Tidligere ledergruppestilling i Norges Bank Real Estate Management. Godtgjørelse vises for hele 2020.

5 Fratrådte sin stilling 31.5.2019. Godtgjørelse vises frem til fratradelsestidspunktet.

6 Tidligere ledergruppestilling i Norges Bank Real Estate Management. Godtgjørelse vises frem til 31.5.2019.

7 Tidligere ledergruppestilling i Norges Bank Real Estate Management. Godtgjørelse vises frem til 31.3.2019.

Lån til ansatte

Bankens låneordning for egne ansatte i Norge omfatter boliglån og forbrukslån. Boliglån blir gitt i samsvar med retningslinjer gitt av representantskapet, begrenset til 80 prosent av takst med maksimalt 3 052 000 kroner og med maksimal avdragstid 30 år. Forbrukslån blir gitt med maksimalt fire ganger brutto månedslønn, begrenset oppad til 350 000 kroner. Låneordningene gjelder for alle ansatte. Renten følger normalrentesatsen for rimelige lån i arbeidsforhold som fastsettes av Finansdepartementet seks ganger i året. Normrente per desember 2020 var 1,5 prosent. Totale lån til ansatte per 31. desember 2020 var 182,9 millioner kroner, mot 258 millioner kroner per 31. desember 2019.

Note 13 Forvaltningsgodtgjøring SPU

Regnskapsprinsipp

Forvaltningsgodtgjøring for forvaltningen av SPU inntektsføres løpende gjennom regnskapsåret og presenteres i resultatregnskapet som Forvaltningsgodtgjøring Statens pensjonsfond utland.

Årets forvaltningsgodtgjøringen gjøres opp i påfølgende regnskapsår og presenteres ved årsslutt under Andre finansielle eiendeler i balansen. Eiendelen måles til amortisert kost.

Totale driftskostnader i Norges Bank tilknyttet forvaltningen av SPU godtgjøres av Finansdepartementet som oppdragsgiver. Forvaltningsgodtgjøringen tilsvarer faktiske kostnader påløpt i Norges Bank, ekskludert administrasjonsgebyr fakturert særskilt til Norges Banks datterselskaper i Norge, og inkludert avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere. Forvaltningsgodtgjøringen utgjorde 5 305 millioner kroner i 2020 og 4 312 millioner kroner i 2019. Se note 20.11 Forvaltningskostnader for spesifikasjon og ytterligere informasjon.

Note 14 Ikke-finansielle eiendeler

Regnskapsprinsipp

I balansen er eiendelene beskrevet nedenfor samlet under linjen Ikke-finansielle eiendeler.

Varige driftsmidler blir innregnet til anskaffelseskost og avskrives lineært over forventet levetid.

Gullbeholdningen består av gullmynter og gullbarrer som er en del av bankens historiske samlinger. Samlingen er innregnet til estimert anskaffelseskost i henhold til virkelig verdi på tidspunktet da gullet ble omklassifisert fra internasjonale reserver til langsiktige eiendeler.

Samlingen av kunst- og numismatiske objekter som medaljer, sedler og mynt er innregnet til estimert anskaffelseskost i henhold til siste taksering.

Nedskrivningsvurderinger

Dersom det foreligger indikasjoner på verdifall på eiendelene blir det foretatt en verdifallstest. Dersom bokført verdi overskrider virkelig verdi blir det foretatt nedskrivning til virkelig verdi. Verdien av gullet blir ikke oppskrevet ved økt metallverdi på gull.

Tabell 14.1 Ikke-finansielle eiendeler

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Varige driftsmidler

1 626

1 808

Gullbeholdning

291

291

Kunst og numismatisk samling

89

89

Andre eiendeler

113

106

Ikke-finansielle eiendeler

2 119

2 294

Tabell 14.2 Varige driftsmidler

Beløp i millioner kroner

2019

Immaterielle driftsmidler

Materielle driftsmidler

Anlegg under utførelse

Sum

Programvare

Bygg

Tomter

Øvrige

Anskaffelseskost per 1.1.

725

3 188

60

267

143

4 383

+ Tilgang i år

42

90

-

11

-

143

- Avgang i år

-41

-12

-

-10

-107

-170

-/+ omklassifisert/kostnadsført i år

-

-

-

-

Anskaffelseskost per 31.12.

726

3 266

60

268

36

4 356

- Av- og nedskrivninger per 1.1.

-528

-1 809

-

-237

-

-2 574

+ Avgang avskrivninger i år

40

12

-

10

-

62

- Avskrivninger i år

-100

-109

-

-9

-

-218

- Nedskrivninger i år

-

-

-

-

-

-

Avskrivninger per 31.12.

-588

-1 906

-

-236

-

-2 730

Bokført verdi per 31.12.

138

1 360

60

32

36

1 626

Avskrivningsplan, antall år

3–6

5–75

ingen

4–10

ingen

Beløp i millioner kroner

2019

Immaterielle driftsmidler

Materielle driftsmidler

Anlegg under utførelse

Sum

Programvare

Bygg

Tomter

Øvrige

Anskaffelseskost per 1.1.

731

3 143

60

368

153

4 455

+ Tilgang i år

73

80

-

6

-

160

- Avgang i år

-79

-35

-

-108

-11

-233

-/+ omklassifisert/kostnadsført i år

-

-

-

-

Anskaffelseskost per 31.12.

725

3 188

60

267

143

4 382

- Av- og nedskrivninger per 1.1.

-494

-1 742

-

-272

-

-2 508

+ Avgang avskrivninger i år

80

35

-

108

-

223

- Avskrivninger i år

-114

-102

-

-73

-

-289

- Nedskrivninger i år

-

-

-

-

-

-

Avskrivninger per 31.12.

-528

-1 808

-

-237

-

-2 574

Bokført verdi per 31.12.

197

1 379

60

30

143

1 808

Avskrivningsplan, antall år

3–6

5–75

ingen

4–10

ingen

Bygg

Bankplassen 4 er bortfestet til staten i 80 år, fra november 1986. Bygget er fullt ut avskrevet og balanseførte verdi er null per 31. desember 2020.

Note 15 Øvrige driftskostnader og øvrige driftsinntekter

Øvrige driftskostnader

Tabell 15.1 Øvrige driftskostnader

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Kostnader til depot

497

453

IT-tjenester, systemer og data

959

945

Analyse, konsulent og juridiske tjenester

350

359

Øvrige kostnader

362

470

Sum øvrige driftskostnader ekskl. eksterne forvaltere

2 168

2 227

Faste honorarer til eksterne forvaltere

728

611

Avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere

1 282

291

Sum honorarer til eksterne forvaltere

2 010

902

Sum øvrige driftskostnader

4 178

3 129

Av- og nedskrivning

219

289

Personalkostnader

2 084

2 001

Sum driftskostnader

6 481

5 419

Tabell 15.2 Honorar ekstern revisor

Beløp i tusen kroner, inkl. mva.

Norges Bank

Datterselskap1

2020

2019

2020

2019

Lovpålagt revisjon

14 638

15 455

7 991

7 074

Andre attestasjonstjenester2

4 444

320

101

400

Skatte- og avgiftsrådgivning

-

-

-

46

Andre tjenester

206

-

-

-

Sum honorar ekstern revisor

19 288

15 775

8 092

7 519

1 Norges Bank har etablert datterselskaper som utelukkende utgjør investeringer som ledd i Norges Banks forvaltning av investeringsporteføljen til SPU.

2 Ekstern revisor bistår Tilsynsskretariatet i flere av deres tilsynsgjennomganger. Honorarene for dette er presentert under Andre attestasjonstjenester.

Regnskapsprinsipp

Øvrige driftsinntekter inntektsføres over tid etter hvert som tjenester leveres. Transaksjonsprisen avtales årlig og inneholder hovedsakelig faste elementer.

Øvrige driftsinntekter

Tabell 15.3 Øvrige driftsinntekter

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Tjenester til banker

90

66

Tjenester til staten (se note 19 Nærstående parter)

-

42

Husleie (se note 19 Nærstående parter)

27

27

Administrasjonsgebyr (se note 19 Nærstående parter)

2

0

Andre inntekter

2

4

Sum øvrige driftsinntekter

121

139

Tjenester til banker

Norges Bank utfører oppgjørstjenester for bankene gjennom Norges Banks oppgjørssystem (NBO). Kostnadene til kontoholds- og oppgjørstjenester dekkes gjennom årlige priser i NBO. Det er lagt til grunn at inntektene skal dekke to tredjedeler av de samlede kostnadene for innføring og drift av oppgjørssystemet. En tredjedel av kostnadene henføres til sentralbankoppgaver og dekkes av Norges Bank.

Note 16 Sedler og mynt

Regnskapsprinsipp

Sedler og mynt blir innregnet til pålydende verdi når disse settes i omløp og fraregnet når de tas ut av omløp. Sedler og mynt settes i omløp på det tidspunktet de tas ut av sentralbankdepot og overføres til private banker. Tilsvarende tas disse ut av omløp ved tilbakelevering til sentralbankdepot.

Norges Bank er forpliktet til å innløse utgåtte sedler og mynt til pålydende. Når det ikke lengre anses sannsynlig at utgåtte sedler og mynt vil innløses, blir disse inntektsført på resultatlinjen Andre finansielle inntekter/-kostnader. Sedler og mynt som innløses etter inntektsføring blir kostnadsført på samme resultatlinje.

Utgifter til produksjon av sedler og mynt blir kostnadsført på resultatlinjen Øvrige driftskostnader når de påløper.

Tabell 16.1 Sedler og mynt i omløp

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Valør

50 kroner

1 031

1 029

100 kroner

2 126

2 194

200 kroner

6 380

6 362

500 kroner

19 570

16 064

1000 kroner

7 560

11 592

Sum sedler

36 667

37 241

Sum mynter

4 339

4 372

Totalt

41 006

41 613

Av sedler i omløp per 31. desember 2020 er 7 475 millioner kroner utgåtte sedler. Dette gjelder 7. utgave av alle valører. Disse ble ugyldiggjort i 2018, 2019 og 2020. Norges Bank er fremdeles forpliktet til å løse inn sedlene til pålydende verdi.

Det er ingen inntektsføring av utløpte sedler og mynt i 2020 eller 2019. I 2020 ble det innløst tidligere utgåtte sedler og mynter tilsvarende 7,5 millioner kroner, mot 10,3 millioner kroner i 2019.

Note 17 Det internasjonale valutafondet (IMF)

Regnskapsprinsipp

Tildelte spesielle trekkrettigheter (SDR)

Norges Banks beholdning av SDR innregnes som eiendel i balansen, under Fordring på IMF. Motverdi til de tildelte spesielle trekkrettighetene i IMF viser de samlede tildelingene til Norges Bank og blir innregnet som gjeld i balansen, under Gjeld til IMF. Norges Banks beholdning av SDR, og motverdi av SDR, måles til amortisert kost.

Reservetransjeposisjon

Reservetransjeposisjonen består av den tildelte kvoten Norges Bank har i IMF, fratrukket IMFs kroneinnskudd i Norges Bank. Mellomværende med IMF innregnes brutto i balansen, under hhv. Fordring på IMF og Gjeld til IMF. Kvoten i IMF og kronegjelden til IMF måles til amortisert kost.

Lån til IMF og internasjonale forpliktelser i regi av IMF

Lån og internasjonale forpliktelser blir innregnet i balansen til virkelig verdi ved førstegangsinnregning, under Fordring på IMF. Etterfølgende måling gjøres til amortisert kost.

Norges Bank skal, i henhold til sentralbankloven § 3-10 første ledd, forvalte Norges rettigheter og forpliktelser som følge av deltagelse i Det internasjonale valutafondet, IMF.

Norge bidrar til finansieringen av IMF gjennom Norges medlemsinnskudd i IMF og de ulike låneavtalene med IMF. Gjeldende låneavtaler er; den multilaterale låneordningen New Arrangements to Borrow (NAB), den bilaterale utlåns avtalen med IMF og avtaler om finansiering av Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT).

Tabell 17.1 Fordringer og gjeld – IMF

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

Forpliktet lånetilsagn1

Trekk på låne-

tilsagn

Kapitalinnskudd2

SDR

Sum balanseført

Finansielle eiendeler

Medlemsinnskudd i IMF (kvoten)

46 461

46 461

Beholdning av spesielle trekkrettigheter (SDR)

18 858

18 858

Låneordning med IMF – NAB

24 332

1 043

1 043

Låneordning med IMF – Bilateralt utlån

74 231

-

-

Låneordning med IMF – PRGT

12 372

4 719

4 719

Fordring på IMF

110 935

5 762

46 461

18 858

71 081

Finansiell gjeld

Kronegjeld til IMF

34 584

34 584

Motverdien av tildelte spesielle trekkrettigheter

19 341

19 341

Gjeld til IMF

34 584

19 341

53 925

Netto posisjoner mot IMF

5 762

11 877

(483)

17 156

1 Forpliktende avtaler som gir IMF låneadgang hos Norges Bank opp til avtalt beløp. Kun trukket andel blir balanseført.

2 Netto kapitalinnskudd betegnes som reservetransjeposisjon og er Norges kvote fratrukket vår kronegjeld til IMF. Norges Bank kan ved behov trekke et beløp tilsvarende størrelsen på reservetransjeposisjonen fra IMF.

Beløp i millioner kroner

31.12.2019

Forpliktet lånetilsagn1

Trekk på låne-

tilsagn

Kapitalinnskudd2

SDR

Sum balanseført

Finansielle eiendeler

Medlemsinnskudd i IMF (kvoten)

45 791

45 791

Beholdning av spesielle trekkrettigheter (SDR)

20 283

20 283

Låneordning med IMF – NAB

23 954

1 256

1 256

Låneordning med IMF – Bilateralt utlån

73 080

-

-

Låneordning med IMF – PRGT

7 308

1 745

1 745

Fordring på IMF

104 342

3 001

45 791

20 283

69 075

Finansiell gjeld

Kronegjeld til IMF

38 172

38 172

Motverdien av tildelte spesielle trekkrettigheter

19 063

19 063

Gjeld til IMF

38 172

19 063

57 235

Netto posisjoner mot IMF

3 001

7 619

1 220

11 840

1 Forpliktende avtaler som gir IMF låneadgang hos Norges Bank opp til avtalt beløp. Kun trukket andel blir balanseført.

2 Netto kapitalinnskudd betegnes som reservetransjeposisjon og er Norges kvote fratrukket vår kronegjeld til IMF. Norges Bank kan ved behov trekke et beløp tilsvarende størrelsen på reservetransjeposisjonen fra IMF.

IMF har skapt en internasjonal reservefordring omtalt som Spesielle trekkrettigheter (SDR). Alle rettigheter og forpliktelser med IMF regnes i SDR. Verdien av SDR blir regnet ut fra en valutakurv bestående av amerikanske dollar, euro, kinesiske renminbi, japanske yen og britiske pund. Valutaandelene fastsettes hvert år og varierer med utviklingen i bilaterale valutakurser. Per 31. desember 2020 var 1 SDR lik 12,37 norske kroner.

Norges Banks potensielle kreditteksponering overfor IMF er betydelig. Sikkerheten for lån til IMF vurderes imidlertid som meget god. Se note 7 Investeringsrisiko for omtale av kredittrisiko knyttet til utlånene til IMF.

Norges Banks medlemsinnskudd i IMF (kvoten)

IMF eies og styres av sine medlemsland og fungerer som en kredittunion hvor hvert medlemsland betaler inn et medlemsinnskudd, også kalt kvote. Disse innskuddene er IMFs grunnleggende finansieringskilde for utlån. Størrelsen på kapitalinnskuddene reflekterer medlemslandets relative posisjon i verdensøkonomien. Kvoten danner grunnlaget for antall stemmer et land har i IMFs styre, hvor store lån det kan få dersom det får betalingsbalanseproblemer samt hvor mange SDR medlemslandet får ved tildelinger av SDR. Norges kvote per 31. desember 2020 utgjorde 3 755 millioner SDR, uendret fra 2019.

Beholdning og motverdi av Spesielle trekkrettigheter (SDR)

SDR blir periodisk tildelt medlemslandene i IMF, senest i 2009. Motverdi av tildelte SDR viser hvor mye SDR Norge har blitt tildelt fra ordningen ble etablert. Beholdningen av SDR kan benyttes til innbetaling av medlemsinnskudd, øvrige transaksjoner med IMF eller kjøp og salg av SDR med andre medlemsland. SDR kan imidlertid ikke benyttes ved direkte kjøp av varer og tjenester. Per 31. desember 2020 er Norge tildelt i alt 1 563 millioner SDR, uendret fra 2019. Norges beholdning av SDR er plassert som innskudd i IMF, og utgjorde per 31. desember 2020 1 524 millioner SDR, mot 1 663 millioner SDR ved utgangen av 2019.

Norges Banks utlån til IMF

New Arrangements to Borrow (NAB-ordningen)

NAB-ordningen benyttes til utlån dersom IMF har behov for midler utover innskuddene fra medlemslandene. Per 31. desember 2020 er Norges lånetilsagn til NAB på totalt 1 967 millioner SDR, uendret fra 2019. Norges Banks utlån til IMF gjennom NAB-ordningen per 31. desember 2020 utgjør 84 millioner SDR, mot 103 millioner SDR ved utgangen av 2019.

Bilateralt utlån

IMF og Norges Bank inngikk i 2017 en ny bilateral låneavtale etter at den forrige tilsvarende avtalen opphørte 4. november 2016. Avtalen innebærer at IMF har en låneadgang i form av en trekkrettighet på inntil 6 milliarder SDR. Avtalen er en del av en større internasjonal innsats for å sikre at IMF har nok ressurser til å kunne møte medlemslandenes mulige behov for kriselån. Lånetilsagnet har foreløpig ikke blitt trukket på.

Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT-ordningen)

Norge deltar i finansieringen av IMFs subsidierte utlånsordning for lavinntektsland med tre låneavtaler. Norge inngikk slike avtaler med IMF i juni 2010 og november 2016 på 300 millioner SDR hver. Disse lånene er trukket fullt ut av IMF, og IMF vil framover betale avdrag og renter uten mulighet for ytterligere trekk. Norge inngikk 26. juni 2020 en ny låneavtale med IMF på ytterligere 400 millioner SDR. Norges forpliktelse til fremtidige utbetalinger til PRGT er altså begrenset til 400 millioner SDR. Utlån til PRGT utgjør per 31. desember 2020 381 millioner SDR, mot 143 millioner SDR ved utgangen av 2019.

IMFs innskudd i Norges Bank

IMF har plassert hele sin beholdning av norske kroner i Norges Bank, benevnt Kronegjeld til IMF. Verdien av innskuddet blir imidlertid regulert slik at IMF ikke har risiko knyttet til endringer i valutakursen mellom norske kroner og SDR. Kroneinnskuddet fra IMF per 31. desember 2020 utgjør 2 795 millioner SDR, mot 3 130 millioner SDR ved utgangen av 2019.

Netto renteinntekt fra fordringer på og gjeld til IMF

Tabell 17.2 Netto renteinntekter fra fordringer på og gjeld til IMF

Beløp i millioner kroner

2020

Trekk på lånetilsagn

Kapitalinnskudd

SDR

Sum

Renteinntekter fra IMF

12

127

44

183

Rentekostnader til IMF

-

-83

-43

-126

Netto renteinntekt fra IMF

12

44

1

57

Beløp i millioner kroner

2019

Trekk på lånetilsagn

Kapitalinnskudd

SDR

Sum

Renteinntekter fra IMF

40

449

195

684

Rentekostnader til IMF

-

-392

-190

-582

Netto renteinntekt fra IMF

40

57

5

102

Renter av medlemsinnskudd i IMF og renter av kronegjeld til IMF

Reservetransjeposisjonen renteberegnes av IMF. Renteberegningen foretas netto av IMF, men vises brutto hos Norges Bank under renteinntekter og rentekostnader fra kapitalinnskudd. Rentene beregnes månedlig og avregnes kvartalsvis. Rentesatsen er basert på IMFs SDR-rente og oppdateres ukentlig av IMF.

Renter av spesielle trekkrettigheter og renter av motverdien av tildelte spesielle trekkrettigheter

Norges Bank opptjener renteinntekter på sin beholdning av spesielle trekkrettigheter, og belastes rentekostnader på motverdien av tildelte spesielle trekkrettigheter. Rentene beregnes månedlig og avregnes kvartalsvis. Rentesatsen er basert på IMFs SDR-rente og oppdateres ukentlig av IMF.

Renter på låneordninger med IMF

Rentene beregnes månedlig og avregnes henholdsvis kvartalsvis (NAB) og halvårlig (PRGT). Rentesatsen er basert på IMFs SDR-rente og oppdateres ukentlig av IMF på deres hjemmesider.

Note 18 Utlån og innskudd

Regnskapsprinsipp

Utlån til banker blir innregnet i balansen til virkelig verdi ved førstegangsinnregning. Det er ingen etableringsgebyrer eller andre direkte transaksjonskostnader. Etterfølgende måling gjøres til amortisert kost, hvor den effektive renten resultatføres. Dersom det foreligger indikasjoner på at et tap ved verdifall har påløpt, måles tapet som forskjellen mellom regnskapsført verdi i balansen og nåverdien av estimerte fremtidige kontantstrømmer. Nedskrivning reduserer engasjementets regnskapsførte verdi i balansen og periodenes nedskrivning blir resultatført.

Innskudd fra banker og innskudd fra statskassen blir innregnet i balansen til virkelig verdi ved førstegangsinnregning. Etterfølgende måling gjøres til amortisert kost, hvor den effektive renten resultatføres.

Renteinntekter innregnes etter hvert som de opptjenes. Rentekostnader innregnes etter hvert som de påløper.

Tabell 18.1 Utlån til banker

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

F-lån til banker

80 168

6 560

Utlån til banker

80 168

6 560

I 2020 er det gitt ekstraordinære F-lån til bankene for å sikre at styringsrenten får gjennomslag i pengemarkedsrentene. Flere av disse F-lånene, som ble gitt tidlig i 2020, forfaller først i 2021 og saldoen på F-lån per 31. desember 2020 er som følge av dette større enn normalt.

Se note 7 Investeringsrisiko for omtale av kredittrisiko knyttet til utlånene.

Tabell 18.2 Innskudd fra banker

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Folio- og reserveinnskudd fra banker

40 578

40 143

F-innskudd fra banker

12 000

18 004

Andre innskudd

229

741

Innskudd fra banker

52 807

58 888

Tabell 18.3 Innskudd fra statskassen

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Innskudd fra statskassen

313 131

187 727

Innskudd fra statskassen

313 131

187 727

Tabell 18.4 Renteinntekter fra utlån til banker

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Renter F-lån innenlandske banker

206

69

Sum renteinntekter fra utlån til banker

206

69

Rentevilkår for utlån til banker

F-lån er det instrumentet som primært blir brukt for å tilføre likviditet til banksystemet. F-lån er lån til banker mot sikkerhet i verdipapirer til fast eller flytende rente og gitt løpetid. Løpetiden på F-lån varierer og avhenger av likviditetssituasjonen i banksystemet. Gjennomsnittlig løpetid for F-lån med flytende rente var 79,7 dager i 2020 og 3,6 dager i 2019. Gjennomsnittlig løpetid for F-lån med fast rente var 2,0 dager i 2020 mot 2,5 dager i 2019.

F-lån i valuta er gjennomført med enkelte banker i 2020 som et ledd i å sikre dollarlikviditeten i det norske bankmarkedet. Basert på F-lånsauksjoner i USD fikk de deltagende bankene motta USD fra Norges Bank. Utlånet ble regnskapsført under Utlån til banker. Norges Bank har hverken netto inntekter eller kostnader knyttet til denne ordningen, ettersom innlån og utlån gjøres med samme beløp og rentesats. Det er ingen slike innlån eller utlån per 31. desember 2020. Se ytterligere informasjon vedrørende innlånet fra FED i note 9 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse.

Rentene på F-lån fastsettes normalt ved flerprisauksjon. Flerprisauksjon innebærer at bankene legger inn bud på ønsket beløp og rente. Ved tildeling bestemmer Norges Bank samlet beløp. Budene rangeres fra høyeste til laveste rente. Budene som ligger innenfor samlet beløp, vil bli tildelt med det beløp og den rente som ble budt. Renten ligger normalt nær styringsrenten.

D-lån kan gis gjennom dagen og over natten. D-lån gjennom dagen bidrar til å effektivisere betalingsoppgjørene ved at bankene kan skaffe seg dekning for sine betalingsposisjoner i oppgjørene. Slike lån er rentefrie og betales normalt tilbake innen dagens slutt. Hvis dette lånet løper over natten, vil det bli et rentebærende D-lån, med rente som ligger 1 prosentpoeng over styringsrenten.

Tabell 18.5 Rentekostnader på innskudd fra banker og statskassen

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Rentekostnader på folio- og reserveinnskudd fra banker

-119

-394

Rentekostnader på F-innskudd fra banker

-182

-318

Rentekostnader på bankdrevne depoter

-2

-6

Rentekostnader på innskudd fra statskassen

-670

-2 324

Sum rentekostnad på innskudd fra banker og statskassen

-973

-3 042

Rentevilkår for innskudd fra banker

Folioinnskudd: Bankene kan plassere ubegrenset med reserver i Norges Bank via den stående innskuddsfasiliteten. Innskudd mindre enn eller lik bankens kvote forrentes til styringsrenten (foliorenten). Innskudd utover kvoten, benevnt reserveinnskudd, forrentes til en lavere rente, reserverenten. Reserverenten er 1 prosentpoeng lavere enn styringsrenten.

F-innskudd: Norges Bank reduserer mengden reserver i banksystemet ved å gi bankene F-innskudd. Renten fastsettes normalt ved flerprisauksjon. Løpetiden på F-innskudd bestemmes av Norges Bank og varierer avhengig av prognosene for den strukturelle likviditeten. Norges Bank kan gi bankene F-innskudd til flytende rente, det vil si at renten på F-innskudd avhenger av en referanserente i pengemarkedet. Gjennomsnittlig løpetid for F-innskudd var 1,7 dager i 2020 og 3,6 dager i 2019.

Rentevilkår for innskudd fra statskassen

Rentevilkårene for innskudd fra staten er fastsatt i en særskilt avtale mellom Norges Bank og Finansdepartementet. Renten på statens konto beregnes basert på utenlandske kortsiktige statspapirrenter, vektet etter valutareservenes investeringer.

Innskudd fra statskassen er i 2020 forrentet med 0,75 prosent p.a. i 1. kvartal, 0,5 prosent p.a. i 2. kvartal og 0 prosent p.a. i 3. og 4. kvartal. For 2019 ble innskuddet forrentet med 1,25 prosent p.a. i 1.-3. kvartal og 1 prosent p.a. i 4. kvartal.

Note 19 Nærstående parter

Regnskapsprinsipp

Norges Bank er eid av den norske stat og er i tråd med IAS 24 Opplysninger om nærstående parter punkt 25 unntatt opplysningskrav vedrørende transaksjoner og mellomværende, inkludert forpliktelser, med staten som nærstående part. Dette inkluderer transaksjoner med andre enheter som er nærstående parter, fordi staten har kontroll over, felles kontroll over, eller betydelig innflytelse over både Norges Bank og de andre enhetene.

Norges Bank, inkludert SPU, er et eget rettssubjekt som er heleid av staten ved Finansdepartementet. Se note 1 Generell informasjon for informasjon om forholdet mellom Finansdepartementet, Norges Bank og SPU. Norges Bank gjennomfører alle transaksjoner i eget navn og til markedsvilkår.

For informasjon om transaksjoner med styrende organer og ledende ansatte i Norges Bank, se note 12 Personalkostnader.

Forvaltning av SPU

Finansdepartementet har plasserert fondsmidlene til forvaltning i SPU som et kroneinnskudd på en særskilt konto i Norges Bank (kronekontoen). Fondsmidlene videreplasseres i en investeringsportefølje bestående av finansielle instrumenter, fast eiendom og infrastruktur for fornybar energi. Se informasjon om periodens tilførsel i note 20 SPU Oppstilling av endringer i eiers kapital.

Norges Bank belaster Finansdepartementet en forvaltningsgodtgjørelse knyttet til forvaltningen av SPU, som utgjorde 5 305 millioner kroner i 2020 og 4 312 millioner kroner i 2019. Se ytterligere informasjon i note 20.11 Forvaltningskostnader.

Transaksjoner mellom Norges Bank og SPU

Interne transaksjoner i form av pengemarkedsutlån eller -innlån mellom SPU og Norges Banks aksjeportefølje presenteres som netto mellomværende mellom de to rapporteringsenhetene, på balanselinjene Andre finansielle eiendeler og Annen finansiell gjeld. Tilhørende resultatposter presenteres brutto i det respektive resultatregnskapet, som enten renteinntekter eller rentekostnader. Alle transaksjoner utføres til markedspriser.

Transaksjoner mellom Norges Bank og heleide datterselskaper

Som et ledd i forvaltningen av eiendomsinvesteringene til SPU er det etablert norske datterselskaper som er heleid av Norges Bank. Disse datterselskapene belastes et administrasjonsgebyr kvartalsvis. For 2020 er totale utfakturerte administrasjonsgebyrer på 1,5 millioner kroner.

Andre transaksjoner med staten

Norges Bank utfører, iht. sentralbanklovens § 3-7, tjenester ved opptak av statslån og forvaltning av statsgjeld og statens konsernkontoordning. Etter ny sentralbanklov gjeldende fra 1. januar 2020 dekkes ikke lenger Norges Banks kostnader knyttet til disse oppgavene av Finansdepartementet. Kostnader for disse oppgavene utgjorde, og ble dekket med, 41,6 millioner kroner i 2019.

I tråd med retningslinjer for avsetning og disponering av Norges Banks overskudd punkt 5 skal det; «Fra overføringsfondet overføres ved hvert årsoppgjør til statskassen et beløp svarende til en tredjedel av innestående midler i overføringsfondet.» Dette utgjorde 15,2 milliarder kroner for 2020 og 19,7 milliarder kroner for 2019.

Basert på avlagt årsregnskap finner utbetalingen sted i påfølgende år, mens skyldig beløp fremkommer under balanselinjen Annen gjeld per 31. desember.

Transaksjoner med andre nærstående parter

Norges Bank har transaksjoner med andre statlige avdelinger og organer. Disse transaksjonene er hovedsakelig knyttet til husleieinntekter ved utleie av bygg, og utgjorde 26,8 millioner kroner i 2020 og 26,9 millioner kroner i 2019.

Note 20 Statens pensjonsfond utland (SPU)

Resultatregnskap

Beløp i millioner kroner

Note

2020

2019

Resultat fra porteføljen før gevinst/tap valuta

Inntekt/kostnad fra:

- Aksjer

4

883 788

1 486 909

- Obligasjoner

4

198 080

192 820

- Unotert eiendom

6

-1 017

16 175

- Finansielle derivater

4

-6 891

353

- Utlån med sikkerhetsstillelse

12

4 028

4 529

- Innlån med sikkerhetsstillelse

12

-751

-1 926

Skattekostnad

9

-7 513

-6 827

Renteinntekt/kostnad

25

77

Annen inntekt/kostnad

-35

-8

Porteføljeresultat før gevinst/tap valuta

1 069 713

1 692 103

Gevinst/tap valuta

10

57 948

126 679

Porteføljeresultat

1 127 661

1 818 782

Forvaltningsgodtgjøring

11

-5 305

-4 312

Resultat og totalresultat

1 122 356

1 814 470

Balanse

Beløp i millioner kroner

Note

31.12.2020

31.12.2019

Eiendeler

Innskudd i banker

18 258

14 476

Utlån med sikkerhetsstillelse

12,13

192 526

222 946

Avgitt kontantsikkerhet

13

5 715

1 090

Uoppgjorte handler

4 460

3 169

Aksjer

5

7 538 156

6 714 195

Utlånte aksjer

5,12

438 353

426 623

Obligasjoner

5

2 343 362

2 316 823

Utlånte obligasjoner

5,12

520 978

479 852

Finansielle derivater

5,13

2 551

3 335

Unotert eiendom

6

272 507

264 538

Andre eiendeler

16

3 574

3 737

Sum eiendeler

11 340 440

10 450 786

Gjeld og eiers kapital

Innlån med sikkerhetsstillelse

12,13

390 380

338 266

Mottatt kontantsikkerhet

13

6 004

6 754

Uoppgjorte handler

20 326

13 894

Finansielle derivater

5,13

7 619

3 294

Annen gjeld

16

2 350

495

Skyldig forvaltningsgodtgjøring

11

5 305

4 312

Sum gjeld

431 983

367 015

Eiers kapital

10 908 457

10 083 771

Sum gjeld og eiers kapital

11 340 440

10 450 786

Regnskapsprinsipp

Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den direkte metoden. Vesentlige klasser av brutto inn- og utbetalinger er presentert separat, med unntak for spesifikke transaksjoner, i hovedsak kjøp og salg av finansielle instrumenter, som er presentert netto.

Tilførsler og uttak mellom SPU og den norske stat er finansieringsaktiviteter. Disse overføringene er gjort opp i perioden. I Oppstilling av endringer i eiers kapital presenteres påløpt tilførsel/uttak.

Forvaltningsgodtgjøring som fremkommer i Kontantstrømoppstillingen for en periode er oppgjør av godtgjøring påløpt og resultatført i forrige år.

Kontantstrømoppstilling

Beløp i millioner kroner, innbetaling (+) / utbetaling (-)

Note

2020

2019

Operasjonelle aktiviteter

Innbetaling av utbytte fra aksjer

152 788

172 591

Innbetaling av renter fra obligasjoner

60 255

67 751

Innbetaling av renter og utbytte fra unotert eiendom

6

8 375

5 865

Netto innbetaling av renter og honorar fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

3 053

2 711

Innbetalinger av utbytte, renter og honorar fra beholdninger i aksjer, obligasjoner og unotert eiendom

224 470

248 918

Netto kontantstrøm ved kjøp og salg av aksjer

-80 610

-256 760

Netto kontantstrøm ved kjøp og salg av obligasjoner

102 085

23 993

Netto kontantstrøm til/fra investeringer i unotert eiendom

6

-15 997

-5 300

Netto kontantstrøm finansielle derivater

-5 499

-357

Netto kontantstrøm kontantsikkerhet ved derivattransaksjoner

-6 080

3 556

Netto kontantstrøm utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

94 317

-18 907

Netto utbetaling av skatt

9

-5 724

-6 648

Netto kontantstrøm knyttet til renter på innskudd i banker og kassekreditt

-10

44

Netto kontantstrøm knyttet til annen inntekt/kostnad, andre eiendeler og annen gjeld

-623

22

Utbetaling forvaltningsgodtgjøring til Norges Bank

11

-4 312

-4 544

Netto innbetaling/utbetaling fra operasjonelle aktiviteter

302 018

-15 983

Finansieringsaktiviteter

Tilførsel fra den norske stat

5 032

32 051

Uttak fra den norske stat

-301 800

-14 400

Netto innbetaling/utbetaling fra finansieringsaktiviteter

-296 768

17 651

Netto endring innskudd i banker

Innskudd i banker per 1. januar

14 476

11 561

Netto økning/reduksjon av kontanter i perioden

5 250

1 668

Netto gevinst/tap valuta på kontanter

-1 467

1 246

Innskudd i banker per periodens slutt

18 258

14 476

Regnskapsprinsipp

Eiers kapital for SPU består av innskutt kapital i form av akkumulert netto tilførsel fra den norske stat og opptjent kapital i form av totalresultat. Eiers kapital tilsvarer Finansdepartementets innskudd på kronekontoen i Norges Bank.

Oppstilling av endringer i eiers kapital

Beløp i millioner kroner

Tilført fra eier

Opptjente resultater

Sum eiers kapital

1. januar 2019

3 366 340

4 885 061

8 251 401

Resultat og totalresultat

-

1 814 470

1 814 470

Tilførsel i perioden 1

32 300

-

32 300

Uttak i perioden 1

-14 400

-

-14 400

31. desember 2019

3 384 240

6 699 531

10 083 771

1. januar 2020

3 384 240

6 699 531

10 083 771

Resultat og totalresultat

-

1 122 356

1 122 356

Tilførsel i perioden 1

4 130

-

4 130

Uttak i perioden 1

-301 800

-

-301 800

31. desember 2020

3 086 570

7 821 887

10 908 457

1 I 2020 ble 4,1 milliarder kroner tilført kronekontoen, mens 306,1 milliarder kroner ble trukket fra den. Av dette ble 4,3 milliarder kroner benyttet til å betale skyldig forvaltningsgodtgjøring for 2019. I 2019 ble 32,3 milliarder kroner tilført kronekontoen, mens 18,9 milliarder kroner ble trukket fra den. Av dette ble 4,5 milliarder kroner benyttet til å betale skyldig forvaltningsgodtgjøring for 2018.

SPU Note 1 Generell informasjon

Generell informasjon for regnskapsrapporteringen til Statens pensjonsfond utland fremgår av note 1 Generell informasjon.

SPU Note 2 Regnskapsprinsipper

Regnskapsprinsipper for regnskapsrapporteringen til Statens pensjonsfond utland fremgår av note 2 Regnskapsprinsipper.

SPU Note 3 Avkastning

Tabell 3.1 Avkastning

2020

2019

Avkastning målt i fondets valutakurv (prosent)

Aksjeinvesteringenes avkastning

12,14

26,02

Renteinvesteringenes avkastning

7,46

7,56

Unotert eiendoms avkastning

-0,08

6,84

Fondets avkastning

10,86

19,95

Fondets relative avkastning (prosentpoeng)

0,27

0,23

Avkastning målt i norske kroner (prosent)

Aksjeinvesteringenes avkastning

12,70

28,20

Renteinvesteringenes avkastning

8,00

9,41

Unotert eiendoms avkastning

0,42

8,68

Fondets avkastning

11,41

22,01

Tabell 3.1 viser avkastningen for fondet og for hver aktivaklasse. Det benyttes tidsvektet avkastningsmetode hvor beholdningenes virkelige verdi fastsettes på tidspunkter for kontantstrømmer inn i og ut av aktivaklassene og fondet som helhet, og geometrisk kobling av delperioders avkastning. Avkastningen beregnes etter fradrag for ikke-refunderbar kildeskatt på utbytte og renter, samt skatt på gevinster. Avkastningen måles både i norske kroner og fondets valutakurv. Valutakurven er vektet etter sammensetningen av valutaene i referanseindeksen for aksjer og obligasjoner. Avkastningen målt i fondets valutakurv beregnes som den geometriske differansen mellom fondets avkastning målt i norske kroner og valutakurvens avkastning.

Fondets relative avkastning beregnes som den aritmetiske differansen mellom fondets avkastning og avkastningen på fondets referanseindeks. Fondets referanseindeks består av globale aksje- og obligasjonsindekser fastsatt av Finansdepartementet og beregnes ved å vekte sammen månedlig avkastning til referanseindeksene for hver av de to aktivaklassene. Som vekter brukes hver av aktivaklassenes vekt i den faktiske referanseindeksen ved inngangen til måneden.

SPU Note 4 Inntekt/kostnad fra aksjer, obligasjoner og finansielle derivater

Regnskapsprinsipp

Følgende regnskapsprinsipper er knyttet til de respektive inntekts- og kostnadselementene presentert i tabell 4.1 til 4.3:

Utbytte innregnes på det tidspunktet utbyttet er formelt vedtatt av generalforsamlingen eller tilsvarende beslutningsorgan.

Renteinntekter innregnes etter hvert som de opptjenes. Rentekostnader innregnes etter hvert som de påløper.

Realisert gevinst/tap utgjør i hovedsak beløp realisert når eiendeler eller forpliktelser blir fraregnet. Ved fraregning tilordnes gjennomsnittlig anskaffelseskost. Realisert gevinst/tap inkluderer transaksjonskostnader, som resultatføres når de påløper. Transaksjonskostnader er definert som alle kostnader som er direkte henførbare til den gjennomførte transaksjonen. For investeringer i aksjer og obligasjoner omfatter dette normalt kurtasje og dokumentavgift.

Urealisert gevinst/tap utgjør endringer i virkelig verdi i perioden for den relaterte balanseposten som ikke kan tilskrives de tidligere omtalte kategoriene.

Tabell 4.1 til 4.3 spesifiserer inntekts- og kostnadselementer for henholdsvis aksjer, obligasjoner og finansielle derivater, hvor linjen Inntekt/kostnad viser beløpet innregnet i resultatregnskapet for den aktuelle resultatlinjen.

Tabell 4.1 Spesifikasjon Inntekt/kostnad fra aksjer

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Utbytte

157 477

173 225

Realisert gevinst/tap

103 946

104 429

Urealisert gevinst/tap

622 365

1 209 256

Inntekt/kostnad fra aksjer før gevinst/tap valuta

883 788

1 486 909

Tabell 4.2 Spesifikasjon Inntekt/kostnad fra obligasjoner

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Renter

62 213

67 097

Realisert gevinst/tap

71 432

38 143

Urealisert gevinst/tap

64 436

87 580

Inntekt/kostnad fra obligasjoner før gevinst/tap valuta

198 080

192 820

Tabell 4.3 Spesifikasjon Inntekt/kostnad fra finansielle derivater

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Renter

-1 186

1 146

Realisert gevinst/tap

-5 702

-57

Urealisert gevinst/tap

-3

-735

Inntekt/kostnad fra finansielle derivater før gevinst/tap valuta

-6 891

353

SPU Note 5 Beholdninger av aksjer, obligasjoner og finansielle derivater

Regnskapsprinsipp

Investeringer i aksjer og obligasjoner er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Opptjente utbytter og renter presenteres i balansen på samme linje som de underliggende finansielle instrumentene, og er spesifisert i tabellene 5.1 og 5.2 for henholdsvis aksjer og obligasjoner. Balanselinjen Aksjer inkluderer investeringer i depotbevis (GDR/ADR) og andeler i noterte fond, som for eksempel REITs. Utlånte aksjer og obligasjoner presenteres separat. For mer informasjon om utlånte instrumenter, se note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse.

Finansielle derivater er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Variasjonsmargin for børsnoterte futures anses som oppgjort og verdier er presentert i balansen som Innskudd i banker. Norges Bank benytter ikke sikringsbokføring, og ingen finansielle instrumenter er derfor utpekt som sikringsinstrumenter.

For ytterligere informasjon om måling til virkelig verdi av aksjer, obligasjoner og finansielle derivater, se note 7 Måling til virkelig verdi. Endringer i virkelig verdi resultatføres og er spesifisert i note 4 Inntekt/kostnad fra aksjer, obligasjoner og finansielle derivater.

Tabell 5.1 Aksjer

31.12.2020

31.12.2019

Beløp i millioner kroner

Virkelig verdi inkl. opptjent utbytte

Opptjent utbytte

Virkelig verdi inkl. opptjent utbytte

Opptjent utbytte

Aksjer

7 976 509

6 973

7 140 818

8 292

Sum aksjer

7 976 509

6 973

7 140 818

8 292

Herav utlånte aksjer

438 353

426 623

Tabell 5.2 spesifiserer investeringer i obligasjoner per kategori. Nominell verdi representerer beløpet som skal returneres ved forfall, det vil si obligasjonens pålydende verdi.

Tabell 5.2 Obligasjoner

31.12.2020

31.12.2019

Beløp i millioner kroner

Nominell verdi

Virkelig verdi inkl. opptjente renter

Opptjente renter

Nominell verdi

Virkelig verdi inkl. opptjente renter

Opptjente renter

Statsobligasjoner

Statsobligasjoner utstedt i statens egen valuta

1 389 636

1 523 986

6 406

1 404 163

1 526 110

10 076

Sum statsobligasjoner

1 389 636

1 523 986

6 406

1 404 163

1 526 110

10 076

Statsrelaterte obligasjoner

Obligasjoner utstedt av stater i fremmed valuta

5 251

5 525

45

7 099

7 642

94

Obligasjoner utstedt av lokale myndigheter

108 392

121 827

600

94 219

104 104

629

Obligasjoner utstedt av internasjonale organisasjoner

53 855

57 155

219

47 506

49 790

285

Obligasjoner utstedt av føderale utlånsinstitusjoner

122 001

128 258

399

150 843

155 619

587

Sum statsrelaterte obligasjoner

289 498

312 765

1 263

299 667

317 155

1 596

Realrente obligasjoner

Realrente obligasjoner utstedt av statlige myndigheter

141 583

169 965

350

157 821

174 406

424

Sum realrente obligasjoner

141 583

169 965

350

157 821

174 406

424

Selskapsobligasjoner

Obligasjoner utstedt av energiselskaper

55 620

63 618

591

45 768

50 253

532

Obligasjoner utstedt av finansinstitusjoner

255 026

272 234

2 039

245 018

253 261

2 214

Obligasjoner utstedt av industriselskaper

328 095

366 365

2 855

304 445

325 659

2 801

Sum selskapsobligasjoner

638 741

702 216

5 485

595 230

629 172

5 547

Pantesikrede obligasjoner

Obligasjoner med fortrinnsrett

160 209

155 409

657

155 564

149 833

848

Sum pantesikrede obligasjoner

160 209

155 409

657

155 564

149 833

848

Sum obligasjoner

2 619 667

2 864 341

14 161

2 612 446

2 796 675

18 490

Herav utlånte obligasjoner

520 978

479 852

Finansielle derivater

Finansielle derivater, som valutaderivater, rentederivater og futures, benyttes i forvaltningen for å justere eksponeringen innenfor forskjellige porteføljer, som et kostnadseffektivt alternativ til handel i de underliggende verdipapirene. Videre benyttes valutaderivater i forbindelse med likviditetsstyring. Aksjederivater med et opsjonselement er ofte et resultat av selskapshendelser og disse kan konverteres til aksjer eller bli solgt. I tillegg benytter SPU aksjebytteavtaler i kombinasjon med kjøp eller salg av aksjer.

Tabell 5.3 spesifiserer finansielle derivater innregnet i balansen. Pålydende verdi er grunnlaget for beregning av eventuelle betalingsstrømmer og gevinst/tap for derivatkontraktene. Dette gir informasjon om i hvilken grad ulike typer finansielle derivater benyttes.

Tabell 5.3 Finansielle derivater

31.12.2020

31.12.2019

Beløp i millioner kroner

Pålydende verdi

Virkelig verdi

Pålydende verdi

Virkelig verdi

Eiendel

Gjeld

Eiendel

Gjeld

Valutaderivater

359 170

1 620

6 475

330 125

2 884

2 740

Rentederivater

37 523

725

1 144

21 605

291

554

Aksjederivater1

-

206

-

-

159

-

Børsnoterte futureskontrakter2

28 587

-

-

27 287

-

-

Sum finansielle derivater

425 280

2 551

7 619

379 017

3 335

3 294

1 Pålydende verdi anses å ikke være relevant for aksjederivater og er derfor ikke inkludert i tabellen.

2 Børsnoterte futureskontrakter gjøres opp daglig med marginbetalinger og virkelig verdi er derfor null ved balansedagen.

Ikke-børsnoterte finansielle derivater (OTC)

Valutaderivater

Dette omfatter valutahandler (terminkontrakter) som er avtaler om å kjøpe eller selge en spesifisert mengde av utenlandsk valuta på et avtalt tidspunkt i fremtiden.

Rentederivater

Rentebytteavtaler er avtaler mellom to parter om å bytte rentebetalinger basert på forskjellige renteberegninger, hvor en part betaler flytende rente og den andre fast rente.

Aksjederivater

Aksjederivater er derivater med eksponering mot underliggende enkeltaksjer. Aksjederivater innregnet i balansen består av rights og warrants som er instrumenter med et opsjonselement. Disse instrumentene gir kjøperen rett til å kjøpe en aksje til en avtalt pris innenfor en viss tidsramme.

Børsnoterte futureskontrakter

Futureskontrakter er børsnoterte avtaler om å kjøpe eller selge en spesifikk eiendel (verdipapir, indeks, rentesats eller lignende) til en avtalt pris en gang i fremtiden.

Aksjebytteavtaler i kombinasjon med kjøp eller salg av aksjer

Aksjebytteavtalene innregnes ikke i balansen, se regnskapsprinsipp i note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for ytterligere informasjon. Ved utgangen av 2020 var beløp for kjøp av aksjer utført i kombinasjon av motregnede aksjebytteavtaler 56 milliarder kroner (67 milliarder kroner ved utgangen av 2019). Beløp for salg av aksjer i kombinasjon med motregnede aksjebytteavtaler var 54 milliarder kroner (47 milliarder kroner ved utgangen av 2019). Se også tabell 13.1 i note 13 Sikkerhetsstillelse og motregning. SPU har tilnærmet ingen netto eksponering fra aksjebytteavtaler i kombinasjon med kjøp eller salg av aksjer.

SPU Note 6 Unotert eiendom

Regnskapsprinsipp

Investeringer i unotert eiendom utføres gjennom datterselskaper av Norges Bank, utelukkende etablert som en del av forvaltningen av SPU. Datterselskaper som er presentert i balansen som Unotert eiendom er målt til virkelig verdi over resultatet. Se note 2 Regnskapsprinsipper for mer informasjon.

Virkelig verdi av unotert eiendom anses å være summen av SPUs andel av eiendeler og forpliktelser som inngår i de underliggende eiendomsselskapene, målt til virkelig verdi. For ytterligere informasjon, se note 7 Måling til virkelig verdi.

Endringer i virkelig verdi resultatføres og presenteres som Inntekt/kostnad fra unotert eiendom.

Følgene regnskapsprinsipper gjelder for de respektive inntekts- og kostnadselementene presentert i tabell 6.1:

Renter innregnes etter hvert som de opptjenes.

Utbytte innregnes på det tidspunktet utbyttet er formelt vedtatt av generalforsamlingen/tilsvarende beslutningsorgan, eller blir utbetalt som følge av selskapets vedtekter.

Tabell 6.1 Inntekt/kostnad fra unotert eiendom

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Innbetaling av renter og utbytte fra unotert eiendom

8 375

5 865

Urealisert gevinst/tap1

-9 392

10 311

Inntekt/kostnad fra unotert eiendom før gevinst/tap valuta

-1 017

16 175

1 Opptjente renter og utbytte som ikke er oppgjort er inkludert i Urealisert gevinst/tap.

Tabell 6.2 Balanseendringer unotert eiendom

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Unotert eiendom per 1. januar

264 538

243 818

Netto kontantstrøm til/fra investeringer i unotert eiendom

15 997

5 300

Urealisert gevinst/tap

-9 392

10 311

Gevinst/tap valuta

1 363

5 109

Unotert eiendom, utgående balanse for perioden

272 507

264 538

Kontantstrømmer mellom SPU og datterselskaper presentert som unotert eiendom

SPU foretar kontantoverføringer til datterselskaper gjennom egenkapital og langsiktige lån for å finansiere investeringer i fast eiendom, primært bygninger. Netto inntekt i de underliggende eiendomsselskapene kan bli distribuert tilbake til SPU i form av renter og utbytte, samt tilbakebetaling av egenkapital og lånefinansieringen. Netto inntekt i de underliggende eiendomsselskapene som ikke blir distribuert tilbake til SPU reinvesteres i de underliggende enhetene, for å finansiere for eksempel utvikling av bygninger eller nedbetaling av ekstern gjeld. Det er ingen vesentlige restriksjoner på distribusjon av renter og utbytte fra datterselskaper til SPU.

Tabell 6.3 spesifiserer kontantstrømmer mellom SPU og datterselskaper presentert som Unotert eiendom, knyttet til løpende drift samt andre aktiviteter.

Tabell 6.3 Kontantstrøm unotert eiendom

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Innbetaling av renter og utbytte fra løpende drift

5 976

5 099

Innbetaling av interne lån fra løpende drift

1 697

1 267

Kontantstrøm fra løpende drift unotert eiendom

7 673

6 366

Utbetaling til nye eiendomsinvesteringer

-20 531

-8 126

Utbetaling til utvikling av bygninger

-1 109

-1 419

Netto inn-/utbetaling ekstern gjeld

-

-451

Innbetaling av interne lån fra salg

3 945

3 429

Innbetaling av renter og utbytte fra salg

2 399

766

Kontantstrøm til/fra andre aktiviteter unotert eiendom

-15 295

-5 801

Netto kontantstrøm unotert eiendom1

-7 622

565

1 Fremgår av kontantstrømoppstillingen som Innbetaling av renter og utbytte fra unotert eiendom og Netto kontantstrøm til/fra investeringer i unotert eiendom.

Netto inntekt i de underliggende eiendomsselskapene som er distribuert tilbake til SPU i form av renter og utbytte er presentert i kontantstrømoppstillingen som Innbetaling av renter og utbytte fra unotert eiendom. I 2020 utgjorde dette 8 375 millioner kroner (5 865 millioner kroner i 2019).

Kontantoverføringer mellom SPU og datterselskapene i form av egenkapital og lånefinansiering, samt tilbakebetaling av disse, er presentert i kontantstrømoppstillingen som Netto kontantstrøm til/fra investeringer i unotert eiendom. I 2020 utgjorde dette -15 997 millioner kroner (-5 300 millioner kroner i 2019).

En netto utbetaling fra SPU til datterselskaper vil medføre en økning i balanseført verdi av Unotert eiendom, mens en netto innbetaling fra datterselskaper til SPU vil medføre en reduksjon.

Underliggende eiendomsselskaper

Datterselskapene har investeringer i andre ikke-konsoliderte unoterte selskaper. For ytterligere informasjon, se note 15 Interesser i andre foretak.

Prinsipper for måling og presentasjon

Følgende prinsipper gjelder for de respektive inntekts- og kostnadselementene presentert i tabell 6.4:

Leieinntekter innregnes lineært over leieperioden. Netto leieinntekter består i all hovedsak av opptjente leieinntekter med fradrag for kostnader til drift og vedlikehold av bygningene.

Honorarer for eiendomsforvaltning er direkte relatert til de underliggende bygningene og er primært knyttet til drift og utvikling av bygninger og leieforhold. Faste honorarer resultatføres etter hvert som de påløper. Variable honorarer til eksterne eiendomsforvaltere er basert på oppnådde prestasjonsmål over tid. Avsetning for variable honorarer er basert på beste estimat på påløpte honorarer som skal utbetales. Endringen i beste estimat i regnskapsperioden resultatføres.

Transaksjonskostnader og avgifter ved kjøp og salg av eiendom påløper som en engangskostnad og resultatføres etter hvert som de påløper.

Tabell 6.4 spesifiserer SPUs andel av netto inntekt generert i de underliggende eiendomsselskapene som er grunnlaget for Inntekt/kostnad fra unotert eiendom presentert i tabell 6.1.

Tabell 6.4 Inntekt fra underliggende eiendomsselskaper

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Netto leieinntekter

11 609

10 478

Ekstern eiendomsforvaltning - faste honorarer

-728

-576

Ekstern eiendomsforvaltning - variable honorarer

-71

-91

Intern eiendomsforvaltning - faste honorarer1

-65

-63

Forvaltningskostnader innenfor rammen fra Finansdepartementet2

-64

-70

Andre driftskostnader, utenfor rammen fra Finansdepartementet

-110

-101

Rentekostnader ekstern gjeld

-555

-525

Betalbar skatt

-211

-290

Netto inntekt fra løpende drift

9 805

8 762

Realisert gevinst/tap

2 151

1 114

Urealisert gevinst/tap3

-12 472

6 510

Realisert og urealisert gevinst/tap

-10 321

7 624

Transaksjonskostnader og avgifter ved kjøp og salg

-500

-211

Netto inntekt underliggende eiendomsselskaper

-1 017

16 175

1 Intern eiendomsforvaltning utføres på 100 prosent eide eiendommer av ansatte i et heleid, konsolidert datterselskap.

2 Se tabell 11.2 for spesifikasjon av forvaltningskostnader som måles mot den øvre kostnadsrammen fra Finansdepartementet.

3 Urealisert gevinst/tap presentert i tabell 6.1 inkluderer netto inntekt i de underliggende eiendomsselskapene som ikke er distribuert tilbake til SPU og vil derfor ikke tilsvare Urealisert gevinst/tap presentert i tabell 6.4.

Tabell 6.5 spesifiserer SPUs andel av eiendeler og forpliktelser i de underliggende eiendomsselskapene som inngår i Unotert eiendom som presentert i tabell 6.2.

Tabell 6.5 Inntekt fra underliggende eiendomsselskaper

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Bygninger

293 408

283 191

Ekstern gjeld

-18 783

-18 407

Netto andre eiendeler og forpliktelser1

-2 118

-246

Sum eiendeler og forpliktelser underliggende eiendomsselskaper

272 507

264 538

1 Netto andre eiendeler og forpliktelser består av kontanter og skatt samt operasjonelle fordringer og forpliktelser.

Avtaler om kjøp og salg av eiendom

Ved kjøp og salg av eiendom vil det normalt være en tidsperiode mellom avtaleinngåelse og gjennomføring av transaksjonen. I de underliggende eiendomsselskapene innregnes eller fraregnes eiendommer den datoen kontroll over eiendommen overdras. Dette vil normalt være tidspunktet vederlaget overføres og transaksjonen gjennomføres. Transaksjoner blir normalt annonsert ved avtaleinngåelsen. Kjøp og salg over 25 millioner amerikanske dollar blir annonsert. Tidligere annonserte avaler om kjøp og salg av bygninger, som ikke er gjennomført ved utgangen av 2020, beskrives i neste avsnitt.

I andre kvartal 2019 inngikk Norges Bank avtaler om å kjøpe en eierandel på 48 prosent i to nye bygninger som skal oppføres i New York på 561 Greenwich Street og 92 Avenue of the Americas, med forventet ferdigstillelse i henholdsvis fjerde kvartal 2022 og fjerde kvartal 2023. Bygningene vil bli kjøpt og endelig kjøpesum vil bli fastsatt ved ferdigstillelse.

SPU Note 7 Måling til virkelig verdi

Regnskapsprinsipp

Alle eiendeler og forpliktelser presentert som Aksjer, Obligasjoner, Unotert eiendom, Finansielle derivater, Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, Innskudd i banker og Avgitt og mottatt kontantsikkerhet er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet.

Virkelig verdi, som definert i IFRS 13 Måling av virkelig verdi, er den pris som ville blitt oppnådd ved salg av en eiendel eller betalt for å overføre en forpliktelse i en velordnet transaksjon mellom markedsdeltakere på måletidspunktet.

1. Innledning

Virkelig verdi for majoriteten av eiendeler og gjeld er basert på noterte markedspriser eller observerbare markedsdata. Dersom markedet ikke er aktivt, fastsettes virkelig verdi ved hjelp av standard verdsettelsesmodeller. Måling til virkelig verdi kan være komplekst og kreve skjønnsmessige vurderinger, særlig når observerbare inndata ikke er tilgjengelig. Verdsettelsesrisikoen blir adressert av kontrollrammeverket i Norges Bank Investment Management som er beskrevet i punkt 6 i denne noten.

2. Hierarkiet for virkelig verdi

Alle eiendeler og gjeldsposter som måles til virkelig verdi har blitt inndelt i de tre kategoriene i hierarkiet for virkelig verdi, presentert i tabell 7.1. Inndelingen er basert på observerbarheten til inndataene som benyttes i målingen av virkelig verdi:

• Nivå 1 består av eiendeler som er verdsatt basert på noterte, ikke-justerte priser i aktive markeder. Et aktivt marked er definert som et marked der transaksjoner finner sted med tilstrekkelig hyppighet og volum til å gi løpende prisinformasjon.

• Eiendeler og gjeldsposter klassifisert som nivå 2 verdsettes ved bruk av modeller som benytter direkte eller indirekte observerbare markedsdata. Inndata anses som observerbare dersom de er utviklet ved hjelp av offentlig tilgjengelig markedsdata om faktiske hendelser eller transaksjoner.

• Eiendeler klassifisert som nivå 3 verdsettes ved bruk av modeller som i vesentlig grad bruker ikke-observerbare inndata. Inndata anses som ikke-observerbar når det ikke foreligger tilgjengelig markedsdata og når inndataen blir utviklet ved hjelp av beste tilgjengelig informasjon om de forutsetningene som markedsdeltakere vil kunne benytte ved prising av eiendelen.

En oversikt over modeller og verdsettelsesmetoder med sine respektive observerbare og ikke-observerbare inndata, kategorisert per type instrument er beskrevet i punkt 4 i denne noten.

Vesentlig estimat

Nivå 3-investeringer består av instrumenter målt til virkelig verdi, men som ikke handles eller prises i et aktivt marked. Virkelig verdi er fastsatt ved bruk av verdsettelsesteknikker som bruker modeller med betydelig bruk av ikke-observerbare inndata. Fastsettelse av forutsetninger som markedsdeltakere vil benytte ved prising av eiendelen eller forpliktelsen når observerbar markedsinformasjon ikke er tilgjengelig, innebærer betydelig utøvelse av skjønn.

Tabell 7.1 Investeringsporteføljen kategorisert per nivå i verdsettelseshierarkiet

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Totalt

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

Aksjer

7 932 488

7 093 963

43 424

46 039

597

816

7 976 509

7 140 818

Statsobligasjoner

1 319 168

1 386 488

204 818

139 622

-

-

1 523 986

1 526 110

Statsrelaterte obligasjoner

235 974

256 537

76 791

60 618

-

-

312 765

317 155

Realrenteobligasjoner

153 784

162 582

16 181

11 824

-

-

169 965

174 406

Selskapsobligasjoner

591 372

546 322

110 816

82 834

28

16

702 216

629 172

Pantesikrede obligasjoner

128 141

119 821

27 268

30 012

-

-

155 409

149 833

Sum obligasjoner

2 428 439

2 471 750

435 874

324 910

28

16

2 864 341

2 796 675

Finansielle derivater (eiendeler)

76

140

2 471

3 192

4

3

2 551

3 335

Finansielle derivater (gjeld)

-

-

-7 619

-3 294

-

-

-7 619

-3 294

Sum finansielle derivater

76

140

-5 148

-102

4

3

-5 068

41

Unotert eiendom

-

-

-

-

272 507

264 538

272 507

264 538

Annet (eiendeler) 1

-

-

224 533

245 418

-

-

224 533

245 418

Annet (gjeld) 2

-

-

-419 059

-359 409

-

-

-419 059

-359 409

Totalt

10 361 003

9 565 853

279 623

256 856

273 136

265 373

10 913 762

10 088 083

Totalt (prosent)

94,9

94,8

2,6

2,6

2,5

2,6

100,0

100,0

1 Annet (eiendeler) består av balanselinjene Innskudd i banker, Utlån med sikkerhetsstillelse, Avgitt kontantsikkerhet, Uoppgjorte handler (eiendeler) og Andre eiendeler.

2 Annet (gjeld) består av balanselinjene Innlån med sikkerhetsstillelse, Mottatt kontantsikkerhet, Uoppgjorte handler (gjeld) og Annen gjeld.

Majoriteten av den totale porteføljen er priset basert på observerbare markedspriser. Ved utgangen av 2020 var 97,5 prosent av porteføljen klassifisert som nivå 1 eller 2, som er en marginal økning sammenlignet med årsslutt 2019. Bevegelser mellom nivåene i hierarkiet for virkelig verdi er beskrevet i punkt 3 i denne noten.

Aksjer

Målt som en andel av total verdi er tilnærmet alle aksjer (99,45 prosent) verdsatt basert på offisielle sluttkurser fra børs og klassifisert som nivå 1. En mindre andel aksjer (0,54 prosent) er klassifisert som nivå 2. Dette er hovedsakelig aksjer hvor handel nylig er suspendert, eller illikvide beholdninger som ikke handles daglig. For noen få beholdninger (0,01 prosent) som ikke er notert eller hvor børshandel har vært suspendert over en lengre periode, benyttes ikke-observerbare inndata i vesentlig grad i verdsettelsen. Disse beholdningene er derfor klassifisert som nivå 3.

Obligasjoner

Majoriteten av obligasjonsbeholdningene (84,78 prosent) har observerbare bindende markedskurser i aktive markeder og er klassifisert som nivå 1. 15,22 prosent av obligasjonsbeholdningene er klassifisert som nivå 2. Dette er beholdninger som ikke har et tilstrekkelig antall observerbare markedskurser eller som er priset basert på sammenlignbare likvide obligasjoner. En ubetydelig andel av beholdningene som ikke har observerbare kurser, er klassifisert som nivå 3 da verdsettelsen er basert på vesentlig bruk av ikke-observerbare inndata.

Unotert eiendom

Alle unoterte eiendomsinvesteringer er klassifisert som nivå 3, da modeller er brukt for å verdsette de underliggende eiendelene og forpliktelsene med utstrakt bruk av ikke-observerbare inndata. Alle unoterte eiendomsinvesteringer er målt til verdien fastsatt av eksterne verdsettere. Unntaket er nylig innkjøpte eiendommer der kostpris eksklusive transaksjonskostnader normalt er vurdert som det beste anslaget på virkelig verdi, eller tilfeller hvor det finnes indikasjoner på at verdien fastsatt av eksterne verdsettere ikke gjenspeiler virkelig verdi, slik at justering av verdsettelser er berettiget.

Markedsaktiviteten i mange sektorer av det unoterte eiendomsmarkedet var redusert gjennom året, med lavere transaksjonsvolumer som følge av covid-19 pandemien. På grunn av usikkerhet knyttet til virkningen av pandemien, kombinert med mangel på prisinformasjon fra sammenlignbare gjennomførte markedstransaksjoner, inneholdt flertallet av de eksterne verdsettelsesrapportene per 30. juni en klausul om vesentlig verdsettelsesusikkerhet. Markedsaktiviteten økte mot slutten av året, med mer tilgjengelig prisinformasjon fra gjennomførte markedstransaksjoner. Selv om transaksjonsvolumene ikke var tilbake på normalt nivå, var det tilstrekkelig tilgjengelig markedsinformasjon som de eksterne verdsetterne kunne basere sine verdsettelser på ved årsslutt 2020. For det alt vesentligste av porteføljen er klausulene om vesentlig verdsettelsesusikkerhet fjernet fra de eksterne verdsettelsesrapportene ved årsslutt.

Virkningen av pandemien er ikke ensartet mellom sektorer og markeder. Verdiutviklingen i de ulike sektorene og markedene har variert betydelig, noe som også har fremkommet i fondets portefølje.

Selv om klausulene om vesentlig verdsettelsesusikkerhet er fjernet, fremhever de eksterne verdsetterne at det er forhøyet markedsusikkerhet knyttet til de langsiktige virkningene av pandemien på kontantstrømmer og avkastningskrav. Ved årsslutt inkluderte de fleste verdsettelsesrapportene utsagn om at verdier og inntekt kan endres raskere enn under normale markedsforhold når ny informasjon blir tilgjengelig.

Det er ingen endring i verdsettelsesmetodikk på grunn av covid-19. Ytterligere kontroller har imidlertid blitt utført som beskrevet i punkt 6 i denne noten.

Norges Bank Investment Management har foretatt en detaljert gjennomgang av de eksterne verdsettelsesrapportene per 31. desember. Vurderingen er at de eksterne verdsetterne har hensyntatt effektene av pandemien i samsvar med de forutsetninger som markedsdeltakere vil legge til grunn under gjeldende markedsforhold på balansedagen. Basert på dette er verdien fastsatt av de eksterne verdsetterne vurdert som det beste anslaget på virkelig verdi ved årsslutt 2020.

Finansielle derivater

Noen aksjederivater (rights og warrants) som aktivt handles på børs, er klassifisert som nivå 1. Majoriteten av derivater er klassifisert som nivå 2, da verdsettelsen av disse er basert på standard modeller hvor det er benyttet observerbare inndata. Noen få derivater er verdsatt basert på modeller med utstrakt bruk av ikke-observerbare inndata og er klassifisert som nivå 3.

Andre eiendeler og forpliktelser er klassifisert som nivå 2.

3. Bevegelser mellom nivåer i hierarkiet

Regnskapsprinsipp

Overføringer mellom nivåer i hierarkiet for virkelig verdi anses å inntreffe ved begynnelsen av rapporteringsperioden.

Reklassifiseringer mellom nivå 1 og nivå 2

Det har ikke vært vesentlige reklassifiseringer av aksjer mellom nivå 1 og nivå 2. Andelen av aksjer klassifisert som nivå 1 er tilnærmet uendret sammenlignet med årsslutt 2019.

Det har vært en netto reklassifisering av obligasjoner fra nivå 1 til nivå 2 på 92 918 millioner kroner på grunn av redusert likviditet. De reklassifiserte beholdningene består i hovedsak av statsobligasjoner i både utviklede og fremvoksende markeder, samt selskapsobligasjoner denominert i amerikanske dollar og euro. Andelen av obligasjoner klassifisert som nivå 1 er redusert med 3,6 prosentpoeng sammenlignet med årsslutt 2019, med en tilsvarende økning i nivå 2 beholdninger. I tillegg til reklassifisering mellom nivåer, har nivå 2 beholdninger økt i 2020 som følge av kjøp av en rekke statsobligasjoner klassifisert som nivå 2 like før årsslutt.

Den relative andelen av beholdninger klassifisert som nivå 3 var 2,5 prosent ved utgangen av 2020, en nedgang fra 2,6 prosent ved årsslutt 2019.

Tabell 7.2 Endringer i nivå 3 beholdninger

Beløp i millioner kroner

01.01.2020

Kjøp

Salg

Forfalte og innbetalte

Netto gevinst/tap

Overført til nivå 3

Overført fra nivå 3

Gevinst/tap valuta

31.12.2020

Aksjer

816

16

-18

-8

-195

75

-70

-18

597

Obligasjoner

16

-

-1

14

-2

-

-

-

28

Finansielle derivater (eiendeler)

3

-

-3

-

4

-

-

-

4

Unotert eiendom 1

264 538

15 997

-

-

-9 392

-

-

1 363

272 507

Totalt

265 373

16 013

-22

6

-9 585

75

-70

1 345

273 136

Beløp i millioner kroner

01.01.2019

Kjøp

Salg

Forfalte og innbetalte

Netto gevinst/tap

Overført til nivå 3

Overført fra nivå 3

Gevinst/tap valuta

31.12.2019

Aksjer

353

696

-128

-2

-90

44

-60

3

816

Obligasjoner

453

-

-425

-

-9

-

-3

-

16

Finansielle derivater (eiendeler)

12

-

-

-

-7

-

-2

-

3

Unotert eiendom 1

243 818

5 300

-

-

10 311

-

-

5 109

264 538

Totalt

244 636

5 996

-553

-2

10 205

44

-65

5 112

265 373

1 Kjøp representerer netto kontantstrøm til investeringer i unotert eiendom. Se Netto kontantstrøm til/fra investeringer i unotert eiendom i Kontantstrømoppstillingen.

SPUs samlede beholdninger i nivå 3 utgjorde 273 136 millioner kroner ved årsslutt 2020, en økning på 7 763 millioner kroner sammenlignet med årsslutt 2019. Økningen skyldes i hovedsak investeringer i unotert eiendom, som i sin helhet er klassifisert som nivå 3.

Investeringer i unotert eiendom var ved årsslutt 272 507 millioner kroner, en økning på 7 969 millioner kroner fra årsslutt 2019. Økningen skyldes i hovedsak nye investeringer og positive valutaeffekter, delvis motvirket av urealisert tap.

4. Verdsettelsesmetoder

Norges Bank Investment Management har definert hierarkier for hvilke priskilder som skal brukes i verdsettelsen. Beholdninger som finnes i referanseindeksene verdsettes normalt i henhold til indeksleverandørenes priser, mens de resterende beholdningene av aksjer og obligasjoner verdsettes nesten utelukkende ved bruk av priser fra andre anerkjente eksterne leverandører. For aksjer og derivater som handles i aktive markeder (nivå 1) blir sluttkurs benyttet. For obligasjoner som handles i aktive markeder blir hovedsakelig kjøpskurs benyttet. Markedsaktivitet og volum overvåkes ved bruk av flere priskilder som gir tilgang til markedspriser, noterte priser og transaksjoner på måletidspunktet.

I det neste avsnittet presenteres verdsettelsesteknikkene som blir brukt for instrumenter klassifisert som nivå 2 eller 3 i verdsettelseshierarkiet. Videre beskrives de vesentligste observerbare og ikke-observerbare inndata som blir brukt i verdsettelsesmodellene.

Unoterte eiendomsinvesteringer (nivå 3)

Virkelig verdi av unotert eiendom er fastsatt basert på summen av de underliggende eiendelene og forpliktelsene som presentert i note 6 Unotert eiendom. Eiendeler og forpliktelser består i det vesentligste av bygninger og ekstern gjeld. Bygninger verdsettes hver rapporteringsdato av eksterne, sertifiserte og uavhengige verdsettelsesspesialister ved bruk av verdsettelsesmodeller. Verdsettelse av eiendomsinvesteringer er av natur disponert mot fremtidsrettede skjønnsmessige vurderinger. Vurderingene inkluderer viktige forutsetninger og estimater for hver individuell eiendomstype, beliggenhet, fremtidig inntektsstrøm og relevante avkastningskrav. Disse forutsetningene representerer i hovedsak ikke-observerbar inndata og Unotert eiendom er derfor klassifisert som nivå 3 i verdsettelseshierarkiet. Estimater som er brukt reflekterer nylig gjennomførte sammenlignbare transaksjoner med tilsvarende beliggenhet, tilstand og kvalitet.

Verdsettelse av kommersiell eiendom er basert på varianter av neddiskonterte kontantstrømsmodeller.

Avkastningskrav og forutsetninger knyttet til forventede fremtidige kontantstrømmer er de viktigste inndataene i verdsettelsesmodellene. Forventede fremtidige kontantstrømmer påvirkes av endringer i forutsetninger relatert til, men ikke begrenset til:

• Markedsleie og vekst i markedsleie

• Inflasjonsforventning (marked, konsumprisindeks, kostnader osv.)

• Reforhandlingssannsynlighet, ledighetsperiode og kostnader

• Mislighold leietakere

Fremtidige kontantstrømmer blir neddiskontert med en kombinasjon av både kapitaliserings- og diskonteringsfaktorer. Disse hensyntar en rekke faktorer tilpasset hver enkelt investering, herunder spesifikke eiendomskarakteristika, sammenlignbare markedstransaksjoner, lokale og globale økonomiske forhold, samt fremtidige prognoser.

Aksjer (nivå 2 og nivå 3)

Aksjer verdsatt basert på modeller med observerbar inndata fra leverandører er klassifisert som nivå 2 i verdsettelseshierarkiet. Disse beholdningene handles ikke i aktive markeder og inkluderer noterte aksjer som er suspendert fra handel. Verdsettelsesmodellene hensyntar flere typer observerbar inndata som pris på sammenlignbare aksjer, siste prisnotering og volum.

Beholdninger i nivå 3 består av aksjer som har vært suspendert fra handel over en lengre periode. Verdsettelsesmodellene for disse beholdningene benytter ikke-observerbare inndata som historisk volatilitet, selskapets resultater og analyse av sammenlignbare selskaper.

Obligasjoner (nivå 2 og nivå 3)

Obligasjoner klassifisert som nivå 2 er verdsatt basert på observerbare inndata fra sammenlignbare utstedelser, i tillegg til direkte indikative eller bindende markedskurser. Disse beholdningene består som regel av obligasjoner som er mindre likvide enn de klassifisert som nivå 1, det vil si hvor det ikke er aktivitetsvolum for bindende handler og et lavt aktivitetsvolum for indikative prisnoteringer på måletidspunktet.

Obligasjoner klassifisert som nivå 3 er verdsatt basert på modeller som benytter ikke-observerbare inndata som sannsynlighet for fremtidige kontantstrømmer og differanse mot referansekurver. Disse beholdningene inkluderer misligholdte og illikvide obligasjoner.

Finansielle derivater (nivå 2 og nivå 3)

Valutaderivater, som hovedsakelig består av valutaterminkontrakter, er verdsatt ved bruk av markedsstandardiserte modeller som hovedsakelig benytter markedsobserverbar inndata som valutaterminkurser.

Rentederivater, som i all hovedsak består av rentebytteavtaler, er verdsatt ved bruk av markedsstandardiserte modeller som hovedsakelig benytter markedsobserverbar inndata som renter fra handlede rentebytteavtaler.

Aksjederivater, som rights og warrants, er hovedsakelig verdsatt basert på priser mottatt fra leverandører i henhold til verdsettelseshierarkiet. I de få tilfeller et aksjederivat ikke handles, benyttes konverteringsfaktor, tegningspris og avtalt fremtidig kjøps- eller salgskurs for å verdsette instrumentene.

5. Sensitivitetsanalyse for nivå 3 beholdninger

Verdsettelse av nivå 3 beholdninger innebærer utøvelse av skjønn for å fastsette forutsetninger som markedsdeltakere vil benytte når observerbar markedsinformasjon ikke er tilgjengelig. I sensitivitetsanalysen for nivå 3 beholdninger vises effekten av å benytte rimelige alternative forutsetninger i verdsettelsen av beholdningene.

Investeringer i unotert eiendom representerer det alt vesentligste av beholdninger klassifisert som nivå 3. Endring i nøkkelforutsetninger kan ha en vesentlig effekt på verdsettelsen av investeringer i unotert eiendom. En rekke nøkkelforutsetninger benyttes, hvor avkastningskrav og vekstprognoser anvendt for fremtidig markedsleie er de forutsetningene som gir størst utslag i estimat for eiendomsverdiene. I sensitivitetsanalysen illustreres dette ved å benytte andre rimelige alternative forutsetninger for avkastningskrav og markedsleie. Analysen er basert på en statistisk relevant populasjon som er representativ for den unoterte eiendomsporteføljen og reflekterer både fordelaktige og ufordelaktige endringer.

Som nevnt over, har covid-19 pandemien påvirket det unoterte eiendomsmarkedet og ført til lavere transaksjonsvolumer enn normalt. Utvalget av rimelige alternative forutsetninger i sensitivitetsanalysen har derfor blitt vurdert ved årsslutt. Det er variasjon mellom sektorer og geografiske markeder. Nivået på utleieaktivitet og investeringstransaksjoner har vært høyt for logistikk, mens det har vært mindre markedsaktivitet innen sektorene handel og kontor, og spesielt innen handel. Basert på en samlet vurdering er det konkludert at det er tilstrekkelig prisinformasjon i de ulike sektorene og geografiske markedene til å beholde det samme utfallsrommet for rimelige alternative forutsetninger for avkastningskrav og markedsleie i sensitivitetsanalysen ved årsslutt 2020.

Under en ufordelaktig endring er det beregnet at en økning i avkastningskrav på 0,2 prosentpoeng og en reduksjon i markedsleie på 2 prosent vil redusere den unoterte eiendomsporteføljens verdi med om lag 17 109 millioner kroner eller 6,3 prosent (6,3 prosent ved årsslutt 2019). Under en fordelaktig endring vil en reduksjon i avkastningskrav på 0,2 prosentpoeng og en økning i markedsleie på 2 prosent øke den unoterte eiendomsporteføljens verdi med om lag 19 247 millioner kroner eller 7,1 prosent (5,4 prosent ved årsslutt 2019).

For unotert eiendom er endringer i avkastningskrav en mer betydelig faktor for verdsettelse enn endringer i markedsleie. Den isolerte effekten av endringer i avkastningskrav og fremtidig markedsleie er presentert i tabell 7.3.

Tabell 7.3 Ytterligere spesifikasjon nivå 3 og sensitiviteter

Beløp i millioner kroner

Nøkkel forutsetninger

Endring nøkkel-forutsetninger

Spesifikasjon av nivå 3 per 31.12.2020

Sensitiviteter 31.12.2020

Spesifikasjon av nivå 3 per 31.12.2019

Sensitiviteter 31.12.20191

Ufordelaktige endringer

Fordelaktige endringer

Ufordelaktige endringer

Fordelaktige endringer

Aksjer

Justering ved suspensjon fra handel2

20,0 prosent

597

-119

119

816

-163

163

Obligasjoner

Sannsynlighet for fremtidige kontantstrømmer3

10,0 prosent

28

-3

3

16

-2

2

Finansielle derivater (eiendeler)

Annet

4

-4

-

3

-3

-

Unotert eiendom

Avkastningskrav

0,2 prosentpoeng

-12 708

14 864

-11 954

9 720

Markedsleie

2,0 prosent

-4 401

4 383

-4 608

4 639

272 507

-17 109

19 247

264 538

-16 563

14 359

Totalt

273 136

-17 235

19 369

265 373

-16 731

14 524

1 Sammenligningstall for aksjer og obligasjoner er omarbeidet for å samsvare med presentasjonen i inneværende år.

2 For aksjer som har vært suspendert fra handel over en lengre periode er siste sluttkurs fra børs justert ned basert på en vurdering av selskapsspesifikke forhold.

3 Beholdninger består i hovedsak av misligholdte obligasjoner.

6. Kontrollmiljø

Kontrollmiljøet for måling til virkelig verdi av finansielle instrumenter og investeringer i unotert eiendom er organisert rundt en formalisert og dokumentert verdsettelsespolicy samt retningslinjer som er støttet opp av arbeids- og kontrollprosedyrer.

Verdsettelsesmiljøet er tilpasset i samsvar med markedsstandarder og etablert praksis for verdifastsettelse. I praksis er dette gjennomført i form av en daglig verdifastsettelse av alle beholdninger, med unntak for unoterte eiendomsinvesteringer hvor verdsettelsene gjøres kvartalsvis. Prosessene er skalerbare i forhold til markedsendringer og basert på interne og eksterne dataløsninger.

Alle beholdninger og investeringer er som hovedregel verdsatt av eksterne, uavhengige prisleverandører. Disse er valgt på grunnlag av analyser foretatt av avdelingene som er ansvarlige for verdifastsettelsen.

Prisleverandørene følges opp løpende gjennom regelmessig dialog, kontroller og forespørsler knyttet til priser på enkeltpapirer. For en stor andel av beholdningene er innhentede priser basert på priser som er direkte observerbare i markedet. For beholdninger hvor det ikke er tilstrekkelig likviditet til at verdsettelsen kan baseres på observerbare priser, anvendes anerkjente modeller. Her benyttes det så langt som mulig observerbare datapunkter, men i noen tilfeller er det grunnet manglende likviditet benyttet ikke-observerbare datapunkter.

På daglig basis er verdifastsettelsen gjenstand for flere kontroller i verdsettelsesavdelingene. Kontrollene er basert på definerte terskler og sensitiviteter, som overvåkes og justeres i overensstemmelse med rådende markedsforhold. Ved månedsslutt for finansielle instrumenter og ved kvartalsslutt for unoterte eiendomsinvesteringer, blir det utført mer omfattende kontroller for å sikre at verdsettelsen representerer virkelig verdi i henhold til IFRS. I denne forbindelse gis det spesiell oppmerksomhet til illikvide finansielle instrumenter samt unoterte eiendomsinvesteringer, det vil si investeringer hvor det vurderes at det eksisterer verdsettelsesutfordringer. Illikvide instrumenter identifiseres ved hjelp av sektor og valuta, kredittvurderingsindikatorer, spredning mellom kjøps- og salgskurser og aktivitet i markedet.

I henhold til dette kontrollrammeverket ble det utført ytterligere analyser og kontroller av verdsettelseavdelingen som følge av redusert aktivitet i det unoterte eiendomsmarkedet i 2020. Dette inkluderer en utvidet dialog med de eksterne verdsetterne, ytterligere gjennomgang av uavhengige markedsanalyser og prognoser, sammenligning mot tilgjengelig kvartalsvis og månedlig eiendomsindeks informasjon fra MSCI og NCREIF, samt en utvidet sammenlignende analyse av verdsettelser og prising i det noterte eiendomsmarkedet.

Det utarbeides verdsettelsesnotater og rapporter ved hver kvartalsslutt som dokumenterer de utførte kontrollene og som beskriver de største kildene til usikkerhet i verdsettelsene.

I investeringsmøtet i forkant av fremleggelse av regnskapsrapporteringen blir dokumentasjonen gjennomgått, større prisingsspørsmål behandlet og verdifastsettelsen av porteføljen godkjent. I investeringsmøtet deltar flere fra ledergruppen i Norges Bank Investment Management.

SPU Note 8 Investeringsrisiko

Forvaltningsmandat for SPU

SPU forvaltes av Norges Bank på vegne av Finansdepartementet i henhold til lov om Statens pensjonsfond § 3 annet ledd og mandat for forvaltning av Statens pensjonsfond utland fastsatt av Finansdepartementet.

SPU skal søke å oppnå høyest mulig avkastning etter kostnader målt i valutakurven til faktisk referanseindeks, innenfor de rammer og krav som gjelder for forvaltningen. Finansdepartementets strategiske referanseindeks er fordelt på to aktivaklasser, aksjer og obligasjoner, med en allokering på 70 prosent til aksjer og 30 prosent til obligasjoner.

Referanseindeksen for aksjer er satt sammen etter markedsverdien for aksjene i de land som inngår i indeksen. Referanseindeksen for obligasjoner angir en fast fordeling mellom statsobligasjoner og selskapsobligasjoner, hvor statsdelindeksen har en vekt på 70 prosent og selskapsdelindeksen har en vekt på 30 prosent. Valutafordelingen følger av disse vektingsprinsippene.

Eiendomsinvesteringene er ikke definert av fondets referanseindeks. Forvaltningsmandatet setter en maksimal allokering til unotert eiendom på 7 prosent av investeringsporteføljen. Fondets allokering til eiendom er videre regulert gjennom investeringsmandatet fastsatt av Norges Banks hovedstyre. Det er opp til Norges Bank å bestemme allokeringen til eiendom, innenfor rammer gitt i forvaltningsmandatet, og hvordan den skal finansieres.

Forvaltningsmandatet åpner også for investeringer i unotert infrastruktur innenfor fornybar energi på inntil 2 prosent av investeringsporteføljen.

Fondet kan ikke investere i verdipapirer utstedt av norske foretak, verdipapirer utstedt i norske kroner, eller fast eiendom og infrastruktur lokalisert i Norge. Fondet kan heller ikke investere i selskaper som er utelukket etter bestemmelsene i retningslinjer for observasjon og utelukkelse fra SPU.

Figur 8.1 Forvaltningsmandat for SPU

Norges Banks styringsstruktur

Hovedstyret i Norges Bank har delegert ansvaret for forvaltningen av SPU til leder for bankens område for kapitalforvaltning, Norges Bank Investment Management.

Leder i Norges Bank Investment Management er gitt fullmakter i form av en stillingsbeskrivelse og et investeringsmandat. Hovedstyret har vedtatt prinsipper for blant annet risikostyring, ansvarlige investeringer og godtgjøring til ansatte i Norges Bank Investment Management. Internasjonalt anerkjente standarder legges til grunn innen verdivurdering og avkastningsmåling, samt styring, måling og kontroll av risiko. Rapportering til hovedstyret gjøres månedlig og mer utfyllende kvartalsvis. Sentralbanksjefen og hovedstyret gjøres oppmerksom på spesielle hendelser eller vesentlige forhold uten opphold.

I Norges Bank Investment Management er investeringsansvaret delegert videre gjennom investeringsmandater. Ansvar for prosesser og personale er delegert gjennom stillingsbeskrivelser, mens krav til prosesser er detaljert gjennom reglement og retningslinjer. Sammensetningen av ledergruppen og delegeringen av myndighet skal sikre ansvarsdeling mellom investeringsområdene, verdipapirhandel, drift, risikostyring og etterlevelse og kontroll.

Figur 8.2 Norges Banks styringsstruktur

NBIM Ledergruppe Investeringsmøte komplementerer delegeringen blant annet ved å gi råd om styring av investeringsrisiko og gir råd om investeringsuniverset til porteføljen.

Krav til intern risikorapportering er gitt av leder i Norges Bank Investment Management i stillingsbeskrivelser innenfor risikoområdet. Rapportering til leder gjøres daglig, ukentlig og månedlig. Leder skal gjøres oppmerksom på spesielle hendelser eller alvorlige avvik fra investeringsmandatet uten opphold.

Rammeverk for investeringsrisiko

I forvaltningsmandatet for SPU er det gitt flere rammer og begrensninger for den kombinerte aksje- og obligasjonsaktivaklassen, samt innen hver aktivaklasse. Investeringer i unotert eiendom er omhandlet i investeringsmandatet med egne rammer for forvaltningen. Rammene understøtter hvordan en diversifisert eksponering mot unotert eiendom skal etableres og forvaltes.

Deling av roller og ansvar er et grunnprinsipp i utforming av prosesser i Norges Bank Investment Management. Endringer av investeringsmandater, porteføljehierarkiet og nye motparter følges opp og krever godkjenning av Chief Risk Officer (CRO), eller den CRO har bemyndiget.

Hovedstyrets prinsipper for risikostyring er videre detaljert gjennom reglement og retningslinjer. Ansvaret for effektive prosesser knyttet til risikostyring er delegert til CRO og Chief Corporate Governance & Compliance Officer.

Risikostyring er definert som styring av markedsrisiko, kredittrisiko, motpartsrisiko, operasjonell risiko og risiko relatert til miljømessige, sosiale og styringsmessige faktorer. De tre førstnevnte er definert som investeringsrisiko. I Norges Bank Investment Management har investeringsområdet ansvar for å styre risiko i porteføljen og i det enkelte mandat, mens risikostyringsområdene på uavhengig basis måler, styrer og rapporterer investeringsrisiko på tvers av porteføljen, på aktivaklassenivå og andre nivåer som reflekterer investeringsprosessen. For unotert eiendom er det krav til særskilte risikovurderinger i forkant av investeringer.

Tabell 8.1 Investeringsrisiko

Type

Markedsrisiko

Kredittrisiko

Motpartsrisiko

Definisjon

Risiko for tap eller endring i markedsverdi for porteføljen eller deler av denne på grunn av endring i variabler i finansmarkedene og eiendomsverdier

Risiko for tap som følge av at en utsteder av obligasjoner ikke oppfyller sine betalingsforpliktelser

Risiko for tap knyttet til at en motpart går konkurs eller på annen måte ikke oppfyller sine forpliktelser

Hoved-dimensjoner

Målt både absolutt og relativt til referanseindeksen

– Konsentrasjonsrisiko

– Volatilitet og samvariasjonsrisiko

– Systematisk faktorrisiko

– Likviditetsrisiko

Målt på enkeltutstedernivå og porteføljenivå

– Sannsynlighet for mislighold

– Tap ved mislighold

– Samvariasjon mellom instrumenter og utstedere hensyntas på porteføljenivå

Målt risikoeksponering per type posisjon

– Verdipapirutlån

– Usikrede bankinnskudd og verdipapirer

– Derivater inklusive valutakontrakter

– Gjenkjøps- og gjensalgsavtaler

– Oppgjørsrisiko på motpart og transaksjoner med lang oppgjørstid

Investeringsrisiko – markedsrisiko

Norges Bank Investment Management definerer markedsrisiko som risiko for tap eller endring i markedsverdi for porteføljen eller deler av denne på grunn av endring i variabler i finansmarkedene og eiendomsverdier. Markedsrisiko for investeringsporteføljen, både absolutt og relativt til referanseindeksen, måles etter dimensjonene konsentrasjon, volatilitet og samvariasjonsrisiko, systematisk faktorrisiko og likviditetsrisiko. For unotert eiendom omfatter dette måling av andel eiendom under utvikling, utleiegrad, leietakerkonsentrasjon og geografisk konsentrasjon. Markedsrisiko tas aktivt for å generere avkastning i tråd med mål i investeringsmandatene.

Investeringsrisiko – kredittrisiko

Norges Bank Investment Management definerer kredittrisiko som risiko for tap som følge av at en utsteder av obligasjoner ikke oppfyller sine betalingsforpliktelser. Kredittrisiko blir målt både knyttet til enkeltutstedere der risikomålet tar hensyn til sannsynlighet for mislighold og tap ved mislighold, og kredittrisiko på porteføljenivå der risikomålet tar hensyn til samvariasjon mellom instrumenter og utstedere. Kredittrisiko tas aktivt for å generere avkastning i tråd med mål i investeringsmandatene.

Investeringsrisiko – motpartsrisiko

Norges Bank Investment Management definerer motpartsrisiko som risiko for tap knyttet til at en motpart går konkurs eller på annen måte ikke oppfyller sine forpliktelser. Motparter er nødvendige for å sikre effektiv likviditetsstyring og effektiv handel og styring av markeds- og kredittrisiko. Motpartsrisiko oppstår også ved utlån av verdipapirer og i forbindelse med forvaltningen av aksje- og obligasjonsporteføljen samt eiendomsporteføljen. Motpartsrisiko kontrolleres og begrenses i så stor grad som mulig, gitt investeringsstrategien.

Risikostyringsprosessen

Norges Bank Investment Management benytter flere målemetoder, prosesser og systemer for å kontrollere investeringsrisiko. Robuste og anerkjente risikostyringssystemer og -prosesser komplementeres av internt utviklede målemetoder og prosesser.

Markedsrisiko

Norges Bank Investment Management måler markedsrisiko både for den faktiske porteføljen og den relative markedsrisikoen for plasseringer for SPU.

Kontinuerlig overvåkning, måling og vurdering av markedsrisiko gjøres langs flere risikodimensjoner, og ved bruk av flere metoder og angrepsvinkler. Ved å kombinere forskjellige og utfyllende risikomål får man økt innsikt i risikoprofilen til plasseringene for SPU.

Konsentrasjonsrisiko

Konsentrasjonsanalyse er et supplement til statistisk risikoberegning ved å beskrive konsentrasjonen til en enkelt eksponering eller en gruppe med eksponeringer. Mer konsentrerte porteføljer har en tendens til å bidra med mindre diversifisering. Konsentrasjonen måles over ulike dimensjoner avhengig av aktivaklasse, inkludert land-, valuta-, sektor-, utsteder- og selskapseksponering.

Porteføljen er investert på tvers av flere aktivaklasser, land og valutaer, som vist i tabell 8.2.

Tabell 8.2 Fordeling per aktivaklasse, land og valuta

Markedsverdi i prosent per land og valuta 1

Markedsverdi i prosent per aktivaklasse

Eiendeler minus gjeld før forvaltningsgodtgjøring2

Aktivaklasse

Marked

31.12.2020

Marked

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

Aksjer

Utviklet

88,0

Utviklet

88,6

USA

41,7

USA

39,7

Japan

8,2

Storbritannia

8,8

Storbritannia

7,3

Japan

8,4

Frankrike

4,8

Frankrike

5,2

Sveits

4,6

Tyskland

4,8

Sum andre

21,4

Sum andre

21,7

Fremvoksende

12,0

Fremvoksende

11,4

Kina

5,3

Kina

4,3

Taiwan

2,1

Taiwan

1,8

India

1,3

India

1,2

Brasil

0,6

Brasil

1,0

Sør-Afrika

0,5

Sør-Afrika

0,6

Sum andre

2,2

Sum andre

2,6

Sum aksjer

72,80

70,83

7 945 475

7 145 463

Obligasjoner

Utviklet

97,2

Utviklet

92,0

Amerikanske dollar

47,7

Amerikanske dollar

45,9

Euro

28,1

Euro

26,9

Japanske yen

7,6

Japanske yen

7,5

Britiske pund

4,9

Britiske pund

4,3

Kanadiske dollar

3,6

Kanadiske dollar

3,1

Sum andre

5,2

Sum andre

4,4

Fremvoksende

2,8

Fremvoksende

8,0

Sørkoreanske won

0,8

Meksikanske peso

1,6

Meksikanske peso

0,7

Sørkoreanske won

1,1

Russiske rubler

0,3

Indonesiske rupiah

1,0

Indonesiske rupiah

0,2

Indiske rupi

0,7

Colombianske peso

0,2

Brasilianske real

0,7

Sum andre

0,7

Sum andre

2,9

Sum obligasjoner

24,70

26,46

2 695 184

2 669 606

Unotert eiendom

USA

46,8

USA

48,5

Frankrike

19,3

Storbritannia

21,2

Storbritannia

18,1

Frankrike

17,9

Tyskland

4,0

Sveits

3,5

Sveits

3,9

Tyskland

3,4

Sum andre

7,9

Sum andre

5,6

Sum unotert eiendom

2,50

2,71

273 109

273 014

1 Markedsverdi i prosent per land og valuta inkluderer derivater og kontanter.

2 Ved årsslutt 2020 var netto gjeld på 6 millioner kroner knyttet til fremtidige investeringer i unotert infrastruktur ikke allokert ut til aktivaklassene spesifisert i tabellen.

Ved utgangen av 2020 var aksjeandelen i fondet 72,8 prosent, opp fra 70,8, prosent ved årsslutt 2019. Obligasjonsporteføljens andel av fondet var 24,7 prosent, ned fra 26,5 prosent ved årsslutt 2019. Fremvoksende markedsvaluta i renteporteføljen falt til 2,8 prosent, fra 8,0 prosent ved utgangen av 2019. Unotert eiendoms andel av fondet var 2,5 prosent, mot 2,7 prosent ved årsslutt 2019.

For aksjeinvesteringene måles konsentrasjon i porteføljen videre blant annet fordelt på sektor. Tabell 8.3 viser sektorfordelingen for aktivaklassen aksjer.

Tabell 8.3 Fordeling av aksjeinvesteringene per sektor 1, prosent

Sektor

31.12.2020

31.12.2019

Finans

20,4

23,6

Teknologi

18,5

14,6

Industri

13,8

13,4

Konsumvarer

12,0

11,5

Helse

11,7

11,3

Konsumtjenester

11,5

10,7

Materialer

4,4

4,4

Olje og gass

3,0

5,0

Kraft- og vannforsyning

2,6

2,8

Telekommunikasjon

2,4

2,7

1 Summerer seg ikke til 100 prosent fordi kontanter og derivater ikke er inkludert.

SPU har betydelige investeringer i obligasjoner utstedt av stater. Tabell 8.4 viser de største beholdningene av obligasjoner utstedt av stater. Disse inkluderer statsobligasjoner utstedt i egen valuta og fremmed valuta, samt realrenteobligasjoner i egen valuta.

Tabell 8.4 Største beholdninger innenfor segmentet obligasjoner utstedt av stater

Beløp i millioner kroner

Markedsverdi

31.12.2020

Beløp i millioner kroner

Markedsverdi

31.12.2019

USA

717 935

USA

701 616

Japan

294 195

Japan

244 195

Tyskland

138 176

Tyskland

98 548

Storbritannia

87 746

Frankrike

80 783

Frankrike

72 442

Storbritannia

72 793

Spania

51 345

Spania

51 554

Australia

41 065

Sør-Korea

49 049

Sør-Korea

36 045

Mexico

43 360

Italia

31 261

Italia

42 427

Canada

31 242

Canada

30 640

Porteføljen er også investert i selskaper som utsteder både aksjer og obligasjoner. Tabell 8.5 viser porteføljens største beholdninger av utstedere utenom nasjonalstater, inkludert både obligasjonsbeholdninger og aksjebeholdninger. Obligasjoner med fortrinnsrett utstedt av finansinstitusjoner samt gjeld utstedt av andre underliggende selskaper er inkludert i obligasjonskolonnen.

Tabell 8.5 Største beholdninger utenom stat, både aksjer og obligasjoner

Beløp i millioner kroner, 31.12.2020

Sektor

Aksjer

Obligasjoner

Totalt

Apple Inc

Teknologi

185 339

8 382

193 721

Microsoft Corp

Teknologi

147 893

1 722

149 616

Amazon.com Inc

Konsumtjenester

124 334

5 970

130 304

Alphabet Inc

Teknologi

97 343

2 614

99 957

Nestlé SA

Konsumvarer

77 028

2 503

79 531

Taiwan Semiconductor Manufacturing Co Ltd

Teknologi

66 089

1 784

67 872

Facebook Inc

Teknologi

67 424

0

67 424

Roche Holding AG

Helse

59 125

424

59 549

Samsung Electronics Co Ltd

Teknologi

56 598

0

56 598

Alibaba Group Holding Ltd

Konsumtjenester

55 559

439

55 998

Beløp i millioner kroner, 31.12.2019

Sektor

Aksjer

Obligasjoner

Totalt

Apple Inc

Teknologi

116 967

7 711

124 677

Microsoft Corp

Teknologi

104 640

1 258

105 897

Alphabet Inc

Teknologi

77 831

529

78 360

Nestlé SA

Konsumvarer

71 686

1 900

73 585

Amazon.com Inc

Konsumtjenester

68 631

3 716

72 347

Roche Holding AG

Helse

55 297

360

55 657

Alibaba Group Holding Ltd

Konsumtjenester

51 992

1 073

53 065

Royal Dutch Shell Plc

Olje og gass

52 193

496

52 689

Novartis AG

Helse

44 604

3 679

48 283

Facebook Inc

Teknologi

46 241

0

46 241

Tabell 8.6 viser sektorfordelingen for aktivaklassen unotert eiendom.

Tabell 8.6 Fordeling av unoterte eiendomsinvesteringer per sektor, prosent

Sektor

31.12.2020

31.12.2019

Kontor

57,2

56,5

Handel

16,4

18,2

Logistikk

26,0

21,9

Annet

0,5

3,4

Totalt

100,0

100,0

Volatilitet og samvariasjonsrisiko

Norges Bank Investment Management benytter modeller for å kvantifisere risiko for svingninger i verdi knyttet til hele eller deler av porteføljen. Volatilitet er et standard risikomål basert på det statistiske målet standardavvik, som hensyntar samvariasjon mellom porteføljens ulike investeringer. Risikomålet gir et estimat på hvor mye man kan forvente at porteføljens verdi endres eller svinger i løpet av et år basert på markedsforhold over de siste tre årene. I to av tre år forventes porteføljens avkastning å ligge innenfor den negative og positive verdien til måltallet. Forventet volatilitet kan uttrykkes i form av porteføljens absolutte eller relative risiko. Norges Bank Investment Management benytter samme modell både for porteføljerisiko og relativ volatilitet.

Alle fondets investeringer er inkludert i beregning av forventet relativ volatilitet, og måles mot fondets referanseindeks bestående av globale aksje- og verdipapirindekser.

MSCI sin Barra Private Real Estate 2 (PRE2) modell brukes til å beregne markedsrisikoen for fondets unoterte eiendomsinvesteringer. Som et generelt modelleringsproblem finnes det kun få eller ingen historiske priser på enkelteiendommer. Datakilder som er tilgjengelige og kan brukes som tilnærminger for prising av unoterte eiendomsinvesteringer omfatter avkastningstidsserier fra børsnoterte eiendomsselskaper (REITs) og takstbaserte indekser. Risikomodellen fra MSCI bruker tidsserier for verditakster og faktiske transaksjoner som utgangspunkt, men inkluderer også noterte eiendomsaksjer for å etablere representative tidsserier for unotert eiendom. Denne hybridmodellen kalibreres mot markedsdata for hver beliggenhet og type eiendom, og konstruerer syntetiske tidsserier for avkastning på risikofaktorer med daglig frekvens. Hovedrisikoelementene fra å være eksponert mot disse risikofaktorene er valutarisiko, varians og korrelasjon av verditaksttidsseriene på tvers av beliggenhet og type eiendom, og via tidsserier fra børsnoterte eiendomsinvesteringer, korrelasjon mot aksje- og rentemarkedene. MSCI sin risikomodell bruker så disse faktorene for unoterte eiendomsinvesteringer på samme måte som ordinære aksje- og renterisikofaktorer for å beregne forventet absolutt og relativ volatilitet, samt forventet ekstremavviksrisiko for fondets investeringer.

Beregning av forventet volatilitet

Forventet volatilitet til porteføljen, og relativ til dens referanseindeks, estimeres ved bruk av en parametrisk beregningsmetode basert på dagens investeringer. Modellen vekter ukentlige avkastningsdata likt over en estimeringsperiode på tre år.

Tabell 8.7 og 8.8 presenterer risiko både i form av porteføljens absolutte risiko og i form av den relative risikoen.

Tabell 8.7 Porteføljerisiko, forventet volatilitet, prosent

Forventet volatilitet, faktisk portefølje

31.12.2020

Min 2020

Maks 2020

Snitt 2020

31.12.2019

Min 2019

Maks 2019

Snitt 2019

Porteføljen

10,4

7,7

10,5

9,4

7,7

7,7

8,6

7,9

Aksjer

14,3

9,9

14,4

12,9

9,9

9,9

11,5

10,2

Obligasjoner

9,7

6,9

9,7

8,7

7,0

6,7

7,2

6,9

Unotert eiendom

10,5

8,7

10,7

10,1

8,7

8,7

9,4

9,0

Tabell 8.8 Relativ risiko målt mot referanseindeksene til fondet, forventet relativ volatilitet, basispunkter

Forventet relativ volatilitet

31.12.2020

Min 2020

Maks 2020

Snitt 2020

31.12.2019

Min 2019

Maks 2019

Snitt 2019

Porteføljen

56

32

58

49

33

31

34

32

Risiko målt ved forventet volatilitet viser en forventet årlig verdisvingning i fondet på 10,4 prosent, eller om lag 1 130 milliarder kroner, ved utgangen av 2020, mot 7,7 prosent ved årsslutt 2019. Aksjeinvesteringenes forventede volatilitet var 14,3 prosent ved årsslutt, opp fra 9,9 prosent ved utgangen av 2019, mens renteinvesteringenes forventede volatilitet var 9,7 prosent, opp fra 7,0 prosent ved årsslutt 2019. Oppgangen i fondets forventede volatilitet i 2020 skyldes hovedsakelig økte prissvingninger i aksjemarkedene for de siste tre årene enn det som var tilfellet ved utgangen av 2019.

Forvaltningsmandatet angir at forventet relativ volatilitet for fondet ikke skal overstige 1,25 prosentpoeng. Målingen av risiko og oppfølgingen av rammen blir gjort basert på risikomodellen beskrevet ovenfor. Fondets forventede relative volatilitet var 56 basispunkter ved utgangen av året, opp fra 33 basispunkter ved årsslutt 2019. Oppgangen i fondets forventede relative volatilitet i 2020 skyldes hovedsakelig økte prissvingninger i markedene.

I tillegg til bruk av nevnte modell, brukes andre risikomodeller som i større grad hensyntar den siste tids markedsdynamikk og modeller som måler halerisiko.

Forventet ekstremavviksrisiko er et halerisikomål som måler forventet tap i ekstreme markedssituasjoner. Ekstremavviksrisikomålet anvendt på relative avkastninger gir et estimat på den forventede årlige mindreavkastningen mot referanseindeksen for et gitt konfidensnivå. Ved bruk av historiske simuleringer beregnes relative avkastninger på dagens portefølje mot referanseindeks på ukentlig basis over perioden fra og med januar 2007 til utløpet av siste regnskapsperiode. Ekstremavviksrisikoen ved 97,5 prosent konfidensnivå er da gitt ved den annualiserte gjennomsnittlige relative avkastningen målt i valutakurven for de 2,5 prosent verste ukene.

Hovedstyret har fastsatt at fondet skal forvaltes slik at den årlige ekstremavviksrisikoen målt mot referanseindeksen ikke overstiger 3,75 prosentpoeng. Ekstremavviksrisikoen blir målt og fulgt opp basert på risikomodellen beskrevet ovenfor. Ved utgangen av året var ekstremavviksrisikoen 1,80 prosentpoeng, sammenlignet med 1,50 prosentpoeng ved årsslutt 2019.

Beregning av forventet ekstremavviksrisiko

Forventet ekstremavviksrisiko for porteføljen målt mot dens referanseindeks estimeres ved historiske simuleringer basert på dagens investeringer. Modellen vekter ukentlige avkastninger likt over en periode fra og med januar 2007 til utløpet av siste regnskapsperiode, for at måltallet skal kunne fange opp ekstreme markedsbevegelser. Et konfidensnivå på 97,5 prosent legges til grunn for beregningene.

Styrker og svakheter

Styrken ved denne typen risikomodeller er at man kan estimere risiko knyttet til en portefølje på tvers av forskjellige aktivaklasser, markeder, valutaer, verdipapirbeholdninger og derivater, og uttrykke risikoen gjennom ett enkelt tall som hensyntar samvariasjon mellom de forskjellige aktivaklassene, verdipapirene og risikofaktorene, samt fange opp avvik fra normalfordeling.

De modellbaserte risikoestimatene bruker historiske sammenhenger i markedene og er forventet å ha gode prognoseevner i markeder uten nevneverdige endringer i volatiliteter og samvariasjon. Estimatene er mindre pålitelige i perioder med vesentlige endringer i volatiliteter og samvariasjon. Beregnet volatilitet gir et punktestimat på risiko, og sier lite om den samlede risikoprofilen og eventuell halerisiko. Annualisering innebærer at det antas at volatilitet og porteføljesammensetning er konstant over tid. For å veie opp for disse svakhetene benyttes komplementære modeller og metoder, som stresstester, og analyse av konsentrasjonsrisiko og realisert avkastning.

Etterprøving av modeller

Risikomodeller brukt til å estimere og kontrollere investeringsrisiko blir jevnlig vurdert og etterprøvd for evne til å estimere risiko. Investeringsporteføljen og investeringsuniversets spesielle karakteristikker, samt SPUs lange investeringshorisont blir hensyntatt i vurderingene av modellene.

Kredittrisiko

Kredittrisiko er risiko for tap som følge av at utstedere av renteinstrumenter ikke oppfyller sine betalingsforpliktelser. Renteinstrumenter i porteføljens referanseindeks er alle kredittvurdert til å inneha lav kredittrisiko av ett av de store kredittvurderingsbyråene. Investeringer i obligasjoner gjøres basert på egne vurderinger med hensyn til forventet avkastning og risikoprofil.

Tabell 8.9 Obligasjonsporteføljen fordelt etter kredittvurdering

Beløp i millioner kroner, 31.12.2020

AAA

AA

A

BBB

Lavere vurdering

Totalt

Statsobligasjoner

854 305

187 976

366 824

90 714

24 167

1 523 986

Statsrelaterte obligasjoner

126 113

132 126

42 844

10 558

1 123

312 765

Realrenteobligasjoner

115 868

34 692

8 332

10 749

324

169 965

Selskapsobligasjoner

6 138

49 562

287 493

349 805

9 218

702 216

Pantesikrede obligasjoner

131 871

21 800

1 202

81

455

155 409

Sum obligasjoner

1 234 296

426 156

706 697

461 905

35 288

2 864 341

Beløp i millioner kroner, 31.12.2019

AAA

AA

A

BBB

Lavere vurdering

Totalt

Statsobligasjoner

784 270

219 428

367 235

113 426

41 750

1 526 110

Statsrelaterte obligasjoner

127 462

131 904

42 359

14 164

1 265

317 155

Realrenteobligasjoner

127 523

29 901

7 433

9 549

-

174 406

Selskapsobligasjoner

5 567

39 019

260 796

317 812

5 978

629 172

Pantesikrede obligasjoner

122 767

24 524

1 583

526

433

149 833

Sum obligasjoner

1 167 588

444 778

679 406

455 478

49 425

2 796 675

Andelen av investeringer i selskapsobligasjoner økte med 2,0 prosentpoeng i løpet av året, til 24,5 prosent av obligasjonsporteføljen ved utgangen av 2020. Økningen var størst for selskapsobligasjoner med kredittvurdering BBB og A. Statsobligasjoner, inkludert realrenteobligasjoner, utgjorde ved årets slutt 59,1 prosent av obligasjonsporteføljen, sammenlignet med 60,8 prosent ved årsslutt 2019.

Andelen av obligasjonsporteføljen kategorisert med kredittvurdering AAA økte med 1,4 prosentpoeng sammenlignet med årsslutt 2019, til 43,1 prosent ved årsslutt. Økningen skyldes en økning i beholdningen av statsobligasjoner. Andelen av obligasjonsporteføljen kategorisert med kredittvurdering AA ble redusert med 1,0 prosentpoeng sammenlignet med årsslutt 2019, til 14,9 prosent ved årsslutt 2020. Dette skyldes hovedsakelig en reduksjon i beholdningen av statsrelaterte obligasjoner gjennom året. Andelen av obligasjonsporteføljen kategorisert med kredittvurdering A økte med 0,4 prosentpoeng sammenlignet med årsslutt 2019, til 24,7 prosent ved årsslutt 2020. Dette kom som en følge av redusert beholdning av selskapsobligasjoner utstedt hovedsakelig i amerikanske dollar.

Andelen av obligasjonsporteføljen i kategorien Lavere vurdering ble redusert til 1,2 prosent ved utgangen av 2020, fra 1,8 prosent ved årsslutt 2019. Dette skyldes i hovedsak en reduksjon i beholdningen av statsobligasjoner i fremvoksende markeder i denne kategorien. Misligholdte obligasjoner hadde en markedsverdi på 51 millioner kroner ved årsslutt 2020, sammenlignet med 129 millioner kroner ved årsslutt 2019. Misligholdte obligasjoner er gruppert under Lavere vurdering. Obligasjonsporteføljens kredittkvalitet ble totalt sett noe forbedret i løpet av året.

Tabell 8.10 Obligasjonsporteføljen fordelt på kredittvurdering og valuta, i prosent

31.12.2020

AAA

AA

A

BBB

Lavere vurdering

Totalt

Amerikanske dollar

26,1

2,2

7,4

8,3

0,2

44,2

Euro

10,3

6,1

5,2

4,8

0,2

26,5

Japanske yen

-

-

11,0

-

-

11,0

Britiske pund

0,1

3,2

0,5

0,7

-

4,6

Kanadiske dollar

2,6

0,9

0,2

-

-

3,6

Andre valutaer

4,0

2,5

0,5

2,4

0,9

10,2

Totalt

43,1

14,9

24,7

16,1

1,2

100,0

31.12.2019

AAA

AA

A

BBB

Lavere vurdering

Totalt

Amerikanske dollar

26,1

2,1

6,8

8,4

0,2

43,5

Euro

9,1

7,3

5,3

4,5

0,1

26,2

Japanske yen

-

-

9,4

-

-

9,4

Britiske pund

0,3

2,8

0,5

0,6

-

4,2

Kanadiske dollar

2,4

0,8

0,1

-

-

3,4

Andre valutaer

3,9

2,9

2,2

2,8

1,5

13,3

Totalt

41,7

15,9

24,3

16,3

1,8

100,0

Ved årsslutt 2020 var det ingen kredittderivater i porteføljen.

I tillegg til kredittvurderinger fra kredittvurderingsbyråer, komplementeres måling av kredittrisiko med to kredittrisikomodeller, hvorav den ene er basert på kredittvurderinger og den andre er basert på observerbare kredittpåslag. Begge disse metodene tar også hensyn til samvariasjon og forventet verdi av obligasjonene i en konkurssituasjon. Modellene benyttes til risikomåling og overvåkning av kredittrisiko i renteporteføljen.

Motpartsrisiko

Motparter er nødvendige for å handle i markedene og for å sikre effektiv styring av likviditets-, markeds- og kredittrisiko. Motpartsrisikoeksponering er knyttet til handel i derivater og valutakontrakter, gjenkjøps- og gjensalgsavtaler, verdipapirutlån, og beholdninger av verdipapirer som anses som usikrede. Motpartsrisiko oppstår også i forbindelse med usikrede bankinnskudd og i forbindelse med den daglige likviditetsstyringen i fondet samt i forbindelse med kjøp og salg av unotert eiendom. Det er videre eksponering for motpartsrisiko knyttet til motparter i de internasjonale oppgjørs- og depotsystemene der transaksjoner gjøres opp. Dette kan forekomme både ved valutahandel og ved kjøp og salg av verdipapirer. Oppgjørsrisiko og eksponering fra handler med lang oppgjørstid defineres også som motpartsrisiko.

Flere motparter benyttes for å redusere konsentrasjon og det er satt strenge krav til motpartenes kredittkvalitet. Krav til kredittverdighet er generelt høyere for motparter til usikrede bankinnskudd enn der det stilles sikkerhet. Endringer i motparters kredittkvalitet følges opp løpende.

For å redusere motpartsrisiko benyttes motregningsavtaler for handler i ikke-børsnoterte derivater, valutakontrakter og gjenkjøps- og gjensalgsavtaler. Ytterligere reduksjon av motpartsrisiko sikres ved krav om sikkerhetsstillelse for positiv markedsverdi av nettoposisjonen mot motparten. For instrumenter hvor det stilles sikkerhet er det satt minimumskrav, blant annet til sikkerhetens kredittkvalitet, løpetid og konsentrasjon. Avtaler om motregning og sikkerhetsstillelse er inngått for samtlige motparter godkjent for denne type handler.

Det blir også stilt krav til hvordan eiendomstransaksjoner skal gjennomføres. Motpartsrisikoen som oppstår blir analysert i forkant av at transaksjonen gjennomføres og krever godkjennelse av CRO. For 2020 ble 7 transaksjoner godkjent av CRO gjennom denne prosessen, sammenlignet med 11 transaksjoner i 2019.

Motpartsrisiko begrenses også ved at det er satt rammer for eksponering mot enkeltmotparter. Eksponering per motpart blir målt på daglig basis mot fastsatte rammer satt av hovedstyret og leder av Norges Bank Investment Management.

Metodene benyttet for å beregne motpartsrisiko er i henhold til internasjonalt anerkjente standarder. I all hovedsak er det Baselregelverket for banker som er benyttet for måling av motpartsrisiko, med noen tilpasninger basert på interne analyser. Risikomodellen beregner forventet motpartseksponering ved konkurs for en motpart. For derivater og valutakontrakter benyttes standardmetoden i Baselregelverket (SA-CCR). Standardmetoden hensyntar mottatte sikkerheter og motregning ved beregning av motpartsrisiko.

For gjenkjøpsavtaler, verdipapirutlån gjennom ekstern agent og verdipapirer stilt som sikkerhet ved derivathandel, benyttes en metode der det legges til et påslag på markedsverdi for å ta hensyn til volatiliteten i posisjonene. For disse posisjonene er det også justert for motregning og faktisk mottatt og stilt sikkerhet i beregning av motpartsrisikoeksponering.

Eksponering for motpartsrisiko er knyttet til motparter i oppgjørs- og depotsystemene, både ved valutahandel og ved kjøp og salg av verdipapirer. Ved å benytte valutaoppgjørssystemet CLS (Continuous Linked Settlement) eller ved å handle direkte med oppgjørsbanken reduseres oppgjørsrisikoen. I enkelte valutaer er Norges Bank utsatt for oppgjørsrisiko da solgt valuta blir levert til motparten før kjøpt valuta er bekreftet mottatt. I tabell 8.11 inngår denne eksponeringen på linjen Oppgjørsrisiko på motpart og transaksjoner med lang oppgjørstid.

Norges Bank Investment Management har investert i saudiarabiske aksjer. Beholdninger av disse verdipapirene gir motpartsrisiko i form av at de vurderes som usikrede.

I tabell 8.11 er eksponeringen brutt ned etter type aktivitet/instrumenttype forbundet med motpartsrisiko.

Total motpartsrisikoeksponering var 117,5 milliarder kroner ved utgangen av 2020, en liten økning fra 116,4 milliarder kroner ved utgangen av 2019. Det var en økning i risikoeksponeringen fra usikrede verdipapirer og derivater inklusive valutakontrakter, mens risikoeksponering fra verdipapirutlån og gjenkjøps- og gjensalgsavtaler ble redusert gjennom året. Gjennom verdipapirutlånsprogrammet lånes det ut både aksjer og obligasjoner. Risikoeksponeringen for programmet ble redusert til 55,9 milliarder kroner ved årsslutt 2020, fra 58,5 milliarder kroner ved årsslutt 2019. Motpartsrisikoeksponeringen fra utlånsaktiviteten utgjorde 48 prosent av den totale motpartsrisikoeksponeringen til fondet ved utgangen av 2020, sammenlignet med 50 prosent ved utgangen av 2019.

Tabell 8.11 Motpartsrisiko per type posisjon

Risikoeksponering

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Verdipapirutlån

55 928

58 488

Derivater inklusive valutakontrakter

33 784

32 611

Usikrede bankinnskudd1 og verdipapirer

22 863

18 501

Gjenkjøps- og gjensalgsavtaler

4 286

6 535

Oppgjørsrisiko på motpart og transaksjoner med lang oppgjørstid

625

266

Totalt

117 487

116 401

1 Beløpet inkluderer også bankinnskudd i ikke-konsoliderte datterselskaper.

Tabell 8.12 viser godkjente motparter klassifisert i forhold til kredittvurderingskategori. Tabellen inkluderer også meglerhus som brukes ved kjøp og salg av verdipapirer.

Tabell 8.12 Motparter fordelt på kredittvurdering 1

Norges Banks motparter (ikke meglerhus)

Meglerhus

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2020

31.12.2019

AAA

3

1

1

1

AA

32

34

33

35

A

63

61

83

79

BBB

10

10

35

32

BB

2

2

15

19

B

1

-

7

7

Totalt

111

108

174

173

1 Tabellen viser antall juridiske enheter. Samme juridiske enhet kan inngå både i gruppen meglerhus og motparter.

Antall motparter og meglerhus har hatt en liten økning i løpet av året. Det var 111 motparter ved årsslutt 2020 mot 108 ved årsslutt 2019. Antall meglerhus økte til 174 ved årsslutt 2020 fra 173 ved årsslutt 2019. Kredittkvaliteten på motparter og meglerhus ved utgangen av 2020 er totalt sett som ved årsslutt 2019.

Belåning

Belåning kan benyttes for å sikre effektiv forvaltning av investeringene innenfor aksje- og obligasjonsporteføljene, men ikke med sikte på å øke den økonomiske eksponeringen mot risikable aktiva. Bruken er her regulert både i forvaltningsmandatet og i investeringsmandatet. Belåning er forskjellen mellom total netto eksponering og markedsverdi for porteføljen. Netto eksponering fastsettes ved at verdipapirer inngår med markedsverdi, kontanter til pålydende og posisjoner i finansielle derivater ved at de konverteres til eksponering mot underliggende risikable aktiva. Når eksponeringen er større enn porteføljens markedsverdi er porteføljen belånt.

SPUs belåning var 1,5 prosent for den aggregerte aksje- og obligasjonsporteføljen ved utgangen av 2020, sammenlignet med 1,1 prosent ved utgangen av 2019. For investeringer i unotert eiendom er det satt begrensning i investeringsmandatet om en maksimal gjeldsgrad for porteføljen på 35 prosent. De unoterte eiendomsinvesteringene hadde ved utgangen av 2020 en gjeldsgrad på 6,4 prosent, sammenlignet med 6,1 prosent ved utgangen av 2019.

Salg av verdipapirer Norges Bank ikke eier

Salg av verdipapirer Norges Bank ikke eier kan kun benyttes dersom det er etablerte låneordninger for å dekke inn en negativ posisjon. Slike transaksjoner benyttes i liten grad og ved utgangen av 2020 var det ikke solgt verdipapirer på denne måten.

SPU Note 9 Skatt

Regnskapsprinsipp

Norges Bank er unntatt skatteplikt for sin virksomhet i Norge, men er skattepliktig i flere utenlandske markeder. Skattekostnad i resultatregnskapet omfatter inntektsskatt som ikke blir refundert gjennom lokale skattelover eller skatteavtaler, og består av skatt på utbytte, renteinntekter og gevinster relatert til investeringer i aksjer og obligasjoner, skatt på honorar mottatt for utlån med sikkerhetsstillelse, samt skatt i konsoliderte datterselskaper. Denne skatten blir i hovedsak krevd inn ved kilden.

Kildeskatt, etter fratrekk for refunderbart beløp, innregnes samtidig som det relaterte utbyttet eller renteinntekten. Se regnskapsprinsipp i note 4 Inntekt/kostnad fra aksjer, obligasjoner og finansielle derivater. Refunderbar kildeskatt innregnes i balansen som en fordring under Andre eiendeler.

Annen inntektsskatt, som ikke kreves inn ved kilden, innregnes i resultatregnskapet samtidig som den relaterte inntekten eller gevinsten. Betalbar skatt innregnes som en forpliktelse i balansen under Annen gjeld, frem til den blir oppgjort. Utsatt skatt knyttet til gevinstbeskatning innregnes som en forpliktelse i balansen under Annen gjeld med utgangspunkt i forventet fremtidig betaling når SPU er i gevinstposisjon i det aktuelle markedet. Det balanseføres ikke utsatt skattefordel når SPU er i tapsposisjon da innregningskriteriene ikke anses som oppfylt.

Skatt som påløper i datterselskaper inkludert i balanselinjen Unotert eiendom, innregnes i resultatregnskapet som Inntekt/kostnad fra unotert eiendom. Det er kun skattekostnad i konsoliderte datterselskaper som inngår i resultatlinjen Skattekostnad. Dette er spesifisert i tabell 9.1 i linjen Annet.

Alle usikre skatteposisjoner, som for eksempel omstridte refusjonsbeløp av kildeskatt, blir vurdert hver rapporteringsperiode. Beste estimat for sannsynlig refusjon eller betaling blir innregnet i balansen.

Tabell 9.1 viser skattekostnaden fordelt på type investering og type skatt.

Tabell 9.1 Spesifikasjon skattekostnad

Beløp i millioner kroner, 2020

Brutto inntekt før skatt

Inntektsskatt på utbytte, renter og honorar

Gevinstbeskatning

Annet

Skattekostnad

Netto inntekt etter skatt

Inntekt/kostnad fra:

Aksjer

883 788

-5 409

-1 847

-

-7 256

876 532

Obligasjoner

198 080

-136

-37

-

-172

197 908

Utlån med sikkerhetsstillelse

4 028

-80

-

-

-80

3 949

Annet

-

-

-

-5

-5

-

Skattekostnad

-5 624

-1 884

-5

-7 513

Beløp i millioner kroner, 2019

Brutto inntekt før skatt

Inntektsskatt på utbytte, renter og honorar

Gevinstbeskatning

Annet

Skattekostnad

Netto inntekt etter skatt

Inntekt/kostnad fra:

Aksjer

1 486 909

-6 214

-472

-

-6 685

1 480 224

Obligasjoner

192 820

-22

-38

-

-60

192 760

Utlån med sikkerhetsstillelse

4 529

-73

-

-

-73

4 456

Annet

-

-

-

-9

-9

-

Skattekostnad

-6 308

-510

-9

-6 827

Tabell 9.2 viser fordringer og forpliktelser knyttet til skatt som er innregnet i balansen.

Tabell 9.2 Spesifikasjon balanseposter knyttet til skatt

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Inkludert i Andre eiendeler:

Fordring kildeskatt

2 234

2 163

Inkludert i Annen gjeld:

Betalbar skatt

12

9

Utsatt skatt

2 308

450

Tabell 9.3 spesifiserer linjen Netto utbetaling av skatt i kontantstrømoppstillingen.

Tabell 9.3 Spesifikasjon netto utbetaling av skatt

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Innbetaling av refundert kildeskatt

6 748

5 201

Utbetaling av skatt

-12 472

-11 848

Netto utbetaling av skatt

-5 724

-6 648

SPU Note 10 Gevinst/tap valuta

I tråd med forvaltningsmandatet er fondet ikke investert i verdipapirer utstedt av norske foretak, verdipapirer utstedt i norske kroner eller fast eiendom eller infrastruktur lokalisert i Norge. Fondets avkastning måles primært i fondets valutakurv som er en vektet sammensetning av valutaene i fondets referanseindeks for aksjer og obligasjoner. Fondets markedsverdi i norske kroner påvirkes av endringer i valutakurser, men det har ingen betydning for fondets internasjonale kjøpekraft.

Skjønnsmessig vurdering

Ledelsen i Norges Bank har konkludert med at norske kroner er bankens funksjonelle valuta siden denne valutaen er dominerende i forhold til bankens underliggende aktiviteter. Eiers kapital, i form av SPUs kronekonto, er denominert i norske kroner og en andel av kostnadene relatert til forvaltningen av SPU er i norske kroner. Regnskapsrapporteringen for SPU er en del av Norges Banks regnskap, og SPU vurderes derfor også til å ha norske kroner som funksjonell valuta. Investeringsporteføljens beløpsmessige avkastning rapporteres internt og til eier i norske kroner, mens prosentvis avkastning for investeringsporteføljen rapporteres både i norske kroner og i valutakurven som følger av forvaltningsmandatet fra Finansdepartementet. Videre er det innen kapitalforvaltningen ikke én investeringsvaluta som utpeker seg som dominerende.

Regnskapsprinsipp

Valutakursen på transaksjonstidspunktet benyttes ved regnskapsføring av transaksjoner i utenlandsk valuta. Eiendeler og gjeld i utenlandsk valuta omregnes til norske kroner med valutakurser på balansedagen. I resultatregnskapet er valutaelementet knyttet til realiserte og urealiserte gevinster og tap på eiendeler og gjeld skilt ut og presentert på en egen linje, Gevinst/tap valuta.

Skjønnsmessig vurdering

Gevinst og tap på finansielle instrumenter skyldes endringer i instrumentets kurs (før gevinst/tap valuta) og endringer i valutakurser (gevinst/tap valuta). Disse presenteres separat i resultatregnskapet. Metoden for å fordele total gevinst/tap i norske kroner til et verdipapirelement og et valutaelement, er beskrevet nedenfor. Forskjellige metoder vil kunne gi ulike utslag for fordelingen.

Valutaelement

Urealisert gevinst/tap som skyldes endringer i valutakurs beregnes basert på beholdningens opprinnelige kostpris i utenlandsk valuta og endringen i valutakurs fra kjøpstidspunktet til balansedagen. Dersom beholdningen er anskaffet i en tidligere periode, vil gevinst/tap resultatført i tidligere perioder trekkes fra for å komme frem til periodens gevinst/tap. Ved realisasjon benyttes valutakurs på salgstidspunktet for beregning av realisert gevinst/tap, og tidligere resultatført urealisert gevinst/tap for beholdningen reverseres i gjeldende periode.

Verdipapirelement

Urealisert gevinst/tap som skyldes endringer i instrumentets kurs beregnes basert på endring i instrumentets kurs fra kjøpstidspunktet til balansedagen og balansedagens valutakurs. Dersom beholdningen er anskaffet i en tidligere periode, vil gevinst/tap resultatført i tidligere perioder trekkes fra for å komme frem til periodens gevinst/tap fra endringer i verdipapirkurser. Ved realisasjon benyttes prisen beholdningen ble solgt til for beregning av realisert gevinst/tap fra endringer i verdipapirkurser, og tidligere resultatført urealiserte gevinst/tap reverseres i gjeldende periode.

Endringen i fondets markedsverdi som skyldes endringer i valutakurser er presentert i tabell 10.1.

Tabell 10.1 Spesifikasjon Gevinst/tap valuta

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Gevinst/tap valuta - EUR/NOK

106 910

-5 461

Gevinst/tap valuta - JPY/NOK

18 103

15 693

Gevinst/tap valuta - GBP/NOK

4 854

33 334

Gevinst/tap valuta - USD/NOK

-79 242

44 005

Gevinst/tap valuta - andre

7 324

39 108

Gevinst/tap valuta

57 948

126 679

Tabell 10.2 gir en oversikt over verdien av investeringsporteføljen fordelt på de viktigste valutaene SPU er eksponert mot. Dette supplerer oversikten over fordeling per aktivaklasse, land og valuta i tabell 8.2 i note 8 Investeringsrisiko.

Tabell 10.2 Spesifikasjon av investeringsporteføljen per valuta

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Amerikanske dollar

4 644 534

4 325 398

Euro

1 995 892

1 999 881

Japanske yen

845 642

807 056

Britiske pund

800 602

758 899

Andre valutaer

2 627 092

2 196 849

Markedsverdi investeringsporteføljen

10 913 762

10 088 083

Tabell 10.3 gir en oversikt over balansedagens valutakurser for de viktigste valutaene SPU er eksponert mot.

Tabell 10.3 Valutakurser

31.12.2020

31.12.2019

Prosent endring

Amerikanske dollar

8,56

8,79

-2,6

Euro

10,48

9,86

6,2

Japanske yen

0,08

0,08

2,6

Britiske pund

11,70

11,64

0,5

SPU Note 11 Forvaltningskostnader

Regnskapsprinsipp

Forvaltningsgodtgjøringen belastes resultatregnskapet til SPU som en kostnad etter hvert som den påløper, men blir først gjort opp i påfølgende år. Skyldig forvaltningsgodtgjøring er en finansiell forpliktelse målt til amortisert kost.

Avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere er basert på oppnådd meravkastning i forhold til en referanseindeks over tid. Avsetning for avkastningsavhengige honorarer er basert på beste estimat på påløpte honorarer som skal utbetales. Virkningen av estimatendringer resultatføres i inneværende regnskapsperiode.

Forvaltningskostnader omfatter alle kostnader ved forvaltning av investeringsporteføljen. Disse påløper i hovedsak i Norges Bank, men det påløper også forvaltningskostnader i datterselskaper av Norges Bank som utelukkende er etablert som en del av forvaltningen av SPUs investeringer i unotert eiendom.

Forvaltningskostnader i Norges Bank

Finansdepartementet refunderer Norges Bank for kostnader som påløper i forbindelse med forvaltningen av SPU, i form av en forvaltningsgodtgjøring. Forvaltningsgodtgjøringen tilsvarer faktiske kostnader påløpt i Norges Bank, inkludert avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, og belastes periodens resultat for SPU på linjen Forvaltningsgodtgjøring. Kostnader inkludert i forvaltningsgodtgjøringen er spesifisert i tabell 11.1.

Tabell 11.1 Forvaltningsgodtgjøring

2020

2019

Beløp i millioner kroner

Basispunkter

Basispunkter

Lønn, arbeidsgiveravgift og andre personalkostnader

1 408

1 448

Kostnader til depot

474

431

IT-tjenester, systemer, data og informasjon

650

671

Analyse, konsulent og juridiske tjenester

214

258

Øvrige kostnader

269

428

Fordelte kostnader Norges Bank

281

174

Faste honorarer til eksterne forvaltere

728

611

Forvaltningsgodtgjøring eksklusive avkastningsavhengige honorarer

4 023

3,9

4 021

4,4

Avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere

1 282

291

Forvaltningsgodtgjøring

5 305

5,1

4 312

4,7

Forvaltningskostnader i datterselskaper

Forvaltningskostnader som påløper i datterselskaper består av kostnader knyttet til forvaltningen av den unoterte eiendomsporteføljen. Disse kostnadene blir belastet porteføljeresultatet direkte og er ikke en del av forvaltningsgodtgjøringen. Forvaltningskostnader påløpt i ikke-konsoliderte og konsoliderte datterselskaper presenteres i resultatregnskapet som henholdsvis Inntekt/kostnad fra unotert eiendom og Annen inntekt/kostnad. Disse kostnadene er spesifisert i tabell 11.2.

Tabell 11.2 Forvaltningskostnader datterselskaper eiendom

2020

2019

Beløp i millioner kroner

Basis- punkter

Basis- punkter

Lønn, arbeidsgiveravgift og andre personalkostnader

26

34

IT-tjenester, systemer, data og informasjon

21

19

Analyse, konsulent og juridiske tjenester

31

36

Øvrige kostnader

25

22

Sum forvaltningskostnader datterselskaper eiendom

103

0,1

111

0,1

Herav forvaltningskostnader ikke-konsoliderte datterselskaper

64

70

Herav forvaltningskostnader konsoliderte datterselskaper

40

41

Øvre ramme for dekning av forvaltningskostnader

Finansdepartementet har fastsatt en øvre ramme for dekning av forvaltningskostnader. Norges Bank godtgjøres kun for påløpte kostnader innenfor denne rammen. Norges Bank godtgjøres i tillegg for avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, som er holdt utenfor den øvre rammen.

Summen av forvaltningskostnader som påløper i Norges Bank og i datterselskaper, eksklusiv avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, er for 2020 begrenset til 4 900 millioner kroner. I 2019 var rammen fastsatt som en andel av fondets verdi og var da begrenset oppad til 7,0 basispunkter av gjennomsnittlig kapital under forvaltning.

Samlede forvaltningskostnader som måles mot den øvre kostnadsrammen utgjorde 4 126 millioner kroner i 2020. Av dette utgjorde forvaltningskostnader i Norges Bank, eksklusive avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, 4 023 millioner kroner og forvaltningskostnader i datterselskaper 103 millioner kroner. Samlede forvaltningskostnader, inklusive avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, utgjorde 5 409 millioner kroner i 2020.

Kostnader målt som andel av forvaltet kapital

Kostnader måles også i basispunkter, som andel av gjennomsnittlig kapital under forvaltning. Gjennomsnittlig kapital under forvaltning er beregnet basert på markedsverdien til investeringsporteføljen i norske kroner ved inngangen til hver måned i kalenderåret.

I 2020 tilsvarte summen av forvaltningskostnader som påløper i Norges Bank og i datterselskaper, eksklusive avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, 4,0 basispunkter av forvaltet kapital. Samlede forvaltningskostnader, inklusive avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, tilsvarte 5,2 basispunkter av forvaltet kapital.

Andre driftskostnader i datterselskaper

I tillegg til forvaltningskostnadene presentert i tabell 11.2, påløper det også andre driftskostnader i datterselskaper knyttet til løpende vedlikehold, drift og utvikling av bygninger og leieforhold. Disse kostnadene er ikke kostnader ved å investere i eiendom, men kostnader ved å drifte bygningene etter at de er kjøpt. Derfor er de ikke definert som forvaltningskostnader. Andre driftskostnader blir belastet porteføljeresultatet direkte og er ikke en del av forvaltningsgodtgjøring. De inngår heller ikke i kostnadene som er oppad begrenset til den øvre kostnadsrammen.

Andre driftskostnader som påløper i ikke-konsoliderte datterselskaper presenteres i resultatregnskapet som Inntekt/kostnad fra unotert eiendom. Se tabell 6.4 i note 6 Unotert eiendom for ytterligere informasjon. Andre driftskostnader som påløper i konsoliderte datterselskaper presenteres i resultatregnskapet som Annen inntekt/kostnad.

SPU Note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse er transaksjoner hvor SPU overfører eller mottar verdipapirer eller kontanter til/fra en motpart, med sikkerhetstillelse i andre verdipapirer eller kontanter. Transaksjoner er gjennomført under forskjellige avtaler som verdipapirutlånsavtaler, gjensalgs- og gjenkjøpsavtaler og aksjebytteavtaler i kombinasjon med kjøp eller salg av aksjer.

Formålet med utlån og innlån med sikkerhetsstillelse er å skape merinntekter fra SPUs beholdninger av verdipapirer og kontanter. Disse transaksjonene benyttes også i forbindelse med likviditetsstyring.

Regnskapsprinsipp

Inntekter og kostnader fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Inntekter og kostnader består hovedsakelig av renter og netto honorar som innregnes lineært over avtaleperioden. Dette presenteres i resultatregnskapet som Inntekt/kostnad fra utlån med sikkerhetsstillelse og Inntekt/kostnad fra innlån med sikkerhetsstillelse.

Tabell 12.1 Inntekt/kostnad fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

2020

2019

Inntekt/kostnad fra utlån med sikkerhetsstillelse

4 028

4 529

Inntekt/kostnad fra innlån med sikkerhetsstillelse

-751

-1 926

Netto inntekt/kostnad fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

3 277

2 603

Regnskapsprinsipp

Overførte finansielle eiendeler

Ved utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, fraregnes ikke det overførte verdipapiret ved inngåelsen av avtalen, da kriteriene for fraregning ikke er oppfylt. Siden motparten har rett til å selge eller pantsette verdipapiret, anses verdipapiret som overført. Overførte verdipapirer presenteres derfor på egne linjer i balansen, Utlånte aksjer og Utlånte obligasjoner. I avtaleperioden regnskapsføres de underliggende verdipapirene i samsvar med regnskapsprinsipper for det aktuelle verdipapiret.

Ved salg av en aksje i kombinasjon med kjøp av en tilsvarende aksjebytteavtale, presenteres den solgte aksjen i balansen som Utlånte aksjer, da SPUs eksponering til aksjen er tilnærmet uendret. Aksjebytteavtalen (derivatet) innregnes ikke i balansen da dette vil føre til innregning av de samme rettighetene to ganger. Ved kjøp av en aksje i kombinasjon med salg av en tilsvarende aksjebytteavtale, har SPU tilnærmet ingen eksponering til aksjen eller derivatet og hverken aksjen eller aksjebytteavtalen innregnes i balansen.

Utlån med sikkerhetsstillelse

Kontantsikkerhet overført til motparter er fraregnet. En tilsvarende fordring på kontantbeløpet som skal returneres innregnes i balansen som en eiendel, Utlån med sikkerhetsstillelse. Denne eiendelen er målt til virkelig verdi.

Innlån med sikkerhetsstillelse

Mottatt kontantsikkerhet innregnes i balansen som Innskudd i banker med en tilhørende forpliktelse, Innlån med sikkerhetsstillelse. Denne forpliktelsen er målt til virkelig verdi.

Sikkerhet mottatt i form av verdipapirer

Sikkerhet mottatt i form av verdipapirer gjennom utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, hvor SPU har rett til å selge eller pantsette verdipapiret, innregnes ikke i balansen, med mindre det er reinvestert.

Tabell 12.2 viser beløpet presentert som Utlån med sikkerhetsstillelse samt tilhørende sikkerheter mottatt i form av verdipapirer.

Tabell 12.2 Utlån med sikkerhetstillelse

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Utlån med sikkerhetsstillelse

192 526

222 946

Sum utlån med sikkerhetsstillelse

192 526

222 946

Tilhørende sikkerheter i form av verdipapirer (ikke-balanseført)

Aksjer mottatt som sikkerhet

62 514

68 147

Obligasjoner mottatt som sikkerhet

134 307

155 990

Sum sikkerheter mottatt i form av verdipapirer knyttet til utlån

196 821

224 137

Tabell 12.3 viser overførte verdipapirer med tilknyttede forpliktelser i form av Innlån med sikkerhetsstillelse, samt sikkerheter mottatt i form av verdipapirer eller garantier.

Tabell 12.3 Overførte finansielle eiendeler og innlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Overførte finansielle eiendeler

Utlånte aksjer

438 353

426 623

Utlånte obligasjoner

520 978

479 852

Sum overførte finansielle eiendeler

959 332

906 475

Tilhørende kontantsikkerhet, innregnet som forpliktelse

Innlån med sikkerhetsstillelse

390 380

338 266

Sum innlån med sikkerhetsstillelse

390 380

338 266

Tilhørende sikkerheter i form av verdipapirer eller garantier (ikke-balanseført)

Aksjer mottatt som sikkerhet

345 111

436 482

Obligasjoner mottatt som sikkerhet

278 691

178 250

Garantier

959

8 548

Sum sikkerheter mottatt i form av verdipapirer eller garantier knyttet til overførte finansielle eiendeler

624 761

623 280

SPU Note 13 Sikkerhetsstillelse og motregning

Regnskapsprinsipp

Kontantsikkerhet ikke-børsnoterte derivattransaksjoner

Kontantsikkerhet avgitt i forbindelse med ikke-børsnoterte derivattransaksjoner er fraregnet og en tilsvarende fordring på kontantbeløpet som skal returneres er innregnet i balansen som Avgitt kontantsikkerhet. Kontantsikkerhet mottatt i forbindelse med ikke-børsnoterte derivattransaksjoner er innregnet i balansen som Innskudd i banker med en tilhørende forpliktelse, Mottatt kontantsikkerhet. Både Avgitt kontantsikkerhet og Mottatt kontantsikkerhet er målt til virkelig verdi.

Motregning

Finansielle eiendeler og forpliktelser blir ikke motregnet og presentert netto i balansen, da kriteriene i IAS 32 Finansielle instrumenter: Presentasjon ikke er oppfylt. Tabell 13.1 inneholder derfor ikke en kolonne for beløp motregnet/nettoført i balansen.

Sikkerhetsstillelse

For flere motparter og transaksjonstyper vil det både avgis og mottas kontantsikkerhet til og fra samme motpart. Derfor vil mottatt kontantsikkerhet kunne nettes mot avgitt kontantsikkerhet, og omvendt, som vist i tabell 13.1. Balanselinjene Avgitt kontantsikkerhet og Mottatt kontantsikkerhet er utelukkende knyttet til ikke-børsnoterte derivattransaksjoner. I forbindelse med utlån og innlån med sikkerhetsstillelse vil det avgis og mottas sikkerhet i form av verdipapirer eller kontanter, se note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for mer informasjon.

Motregning

Tabell 13.1 viser en oversikt over finansielle eiendeler og forpliktelser, effekten av juridisk bindende nettingavtaler og relaterte sikkerheter for å redusere kredittrisiko. Kolonnen Eiendeler/Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting viser balanseført beløp for finansielle eiendeler og forpliktelser som er underlagt juridisk bindende nettingavtaler. Disse beløpene er justert for effekten av potensiell netting av balanseførte finansielle eiendeler og gjeld, samt avgitte eller mottatte sikkerheter, mot samme motpart. Den resulterende nettoeksponeringen er presentert i kolonnen Eiendeler/forpliktelser etter netting og sikkerheter.

Enkelte nettingavtaler kan potensielt ikke være juridisk bindende. Transaksjoner under de relevante avtalene vises i kolonnen Eiendeler/forpliktelser som ikke er underlagt bindende nettingavtale.

Ved motpartskonkurs vil samlet oppgjør mellom Norges Bank og konkursboet kunne avtales for enkelte grupper av instrumenter, uavhengig av om instrumentene tilhører SPU eller Norges Banks valutareserver. Et slikt oppgjør vil allokeres proporsjonalt mellom disse porteføljene og er derfor ikke justert for i tabellen.

Tabell 13.1 Eiendeler og forpliktelser som er gjenstand for nettingavtaler

Beløp i millioner kroner, 31.12.2020

Beskrivelse

Brutto balanseførte finansielle eiendeler

Eiendeler som ikke er underlagt bindende nettingavtale1

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Eiendeler i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle forpliktelser knyttet til samme motpart

Mottatt kontantsikkerhet (innregnet som forpliktelse)

Mottatt sikkerhet i verdipapirer (ikke innregnet)

Eiendeler etter netting og sikkerheter

Eiendeler

Utlån med sikkerhetsstillelse

192 526

57 470

135 056

-

74 398

60 658

-

Avgitt kontantsikkerhet

5 715

-

5 715

5 715

-

-

-

Finansielle derivater

2 551

206

2 345

2 345

-

-

-

Totalt

200 791

57 676

143 116

8 060

74 398

60 658

-

Beløp i millioner kroner, 31.12.2020

Beskrivelse

Brutto balanseførte finansielle forpliktelser

Forpliktelser som ikke er underlagt bindende nettingavtale2

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle eiendeler knyttet til samme motpart

Avgitt kontantsikkerhet (innregnet som eiendel)

Avgitt sikkerhet i verdipapirer (ikke fraregnet)

Forpliktelser etter netting og sikkerheter

Gjeld

Innlån med sikkerhetsstillelse

390 380

55 976

334 404

-

74 398

259 135

871

Mottatt kontantsikkerhet

6 004

-

6 004

1 452

-

-

4 552

Finansielle derivater

7 619

-

7 619

2 345

4 439

-

835

Totalt

404 003

55 976

348 027

3 797

78 837

259 135

6 257

Beløp i millioner kroner, 31.12.2019

Beskrivelse

Brutto balanseførte finansielle eiendeler

Eiendeler som ikke er underlagt bindende nettingavtale1

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Eiendeler i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle forpliktelser knyttet til samme motpart

Mottatt kontantsikkerhet (innregnet som forpliktelse)

Mottatt sikkerhet i verdipapirer (ikke innregnet)

Eiendeler etter netting og sikkerheter

Eiendeler

Utlån med sikkerhetsstillelse

222 946

80 807

142 140

-

90 773

51 367

-

Avgitt kontantsikkerhet

1 090

-

1 090

984

-

-

107

Finansielle derivater

3 335

159

3 176

2 441

598

-

136

Totalt

227 372

80 966

146 406

3 425

91 371

51 367

243

Beløp i millioner kroner, 31.12.2019

Beskrivelse

Brutto balanseførte finansielle forpliktelser

Forpliktelser som ikke er underlagt bindende nettingavtale2

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle eiendeler knyttet til samme motpart

Avgitt kontantsikkerhet (innregnet som eiendel)

Avgitt sikkerhet i verdipapirer (ikke fraregnet)

Forpliktelser etter netting og sikkerheter

Gjeld

Innlån med sikkerhetsstillelse

338 266

71 979

266 287

-

100 734

164 663

890

Mottatt kontantsikkerhet

6 754

-

6 754

920

-

-

5 834

Finansielle derivater

3 294

-

3 294

2 441

570

-

283

Totalt

348 314

71 979

276 335

3 362

101 304

164 663

7 006

1 Under Utlån med sikkerhetsstillelse inngår beløp for kjøp av aksjer som utføres i kombinasjon med aksjebytteavtaler. I 2020 var dette 56 milliarder kroner (67 milliarder kroner i 2019). Se note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for ytterligere informasjon.

2 Under Innlån med sikkerhetsstillelse inngår beløp for salg av aksjer som utføres i kombinasjon med aksjebytteavtaler. I 2020 var dette 54 milliarder kroner (47 milliarder kroner i 2019). Se note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for ytterligere informasjon.

SPU Note 14 Nærstående parter

Regnskapsprinsipp

Norges Bank er eid av den norske stat og er i tråd med IAS 24.25 unntatt opplysningskrav vedrørende transaksjoner og mellomværende, inkludert forpliktelser, med staten som nærstående part. Dette inkluderer transaksjoner med andre enheter som er nærstående parter, fordi den norske stat har kontroll over, felles kontroll over, eller betydelig innflytelse over både Norges Bank og de andre enhetene.

Norges Bank, inkludert SPU, er et eget rettssubjekt som er heleid av staten ved Finansdepartementet. Se note 1 Generell informasjon for informasjon om forholdet mellom Finansdepartementet, Norges Bank og SPU. SPU gjennomfører alle transaksjoner til markedsvilkår.

Transaksjoner med staten

Finansdepartementet har plassert fondsmidlene til forvaltning i SPU som et kroneinnskudd på en særskilt konto i Norges Bank (kronekontoen).

Kroneinnskuddet er videre plassert til forvaltning hos Norges Bank Investment Management. I henhold til mandat for forvaltningen foretas overføringer til og fra kronekontoen. Se ytterligere informasjon om tilførsel/uttak i perioden i Oppstilling av endringer i eiers kapital.

Transaksjoner med Norges Bank

Norges Bank bærer ingen økonomisk risiko knyttet til forvaltningen av SPU. Finansdepartementet refunderer Norges Bank for kostnader som påløper i forbindelse med forvaltningen av SPU gjennom en forvaltningsgodtgjøring, se note 11 Forvaltningskostnader. I 2020 ble 4,3 milliarder kroner trukket fra kronekontoen for å betale skyldig forvaltningsgodtgjøring for 2019 til Norges Bank, sammenlignet med 4,5 milliarder kroner i 2019.

Interne handler i form av pengemarkedsutlån eller -innlån mellom SPU og valutareservene i Norges Bank presenteres som et netto mellomværende mellom porteføljene på balanselinjene Andre eiendeler og Annen gjeld. Ved utgangen av 2020 representerte netto mellomværende mellom porteføljene en fordring på 806 millioner kroner for SPU, sammenlignet med en fordring på 195 millioner kroner ved utgangen av 2019. Tilhørende resultatposter presenteres netto i resultatregnskapet, som Renteinntekt/kostnad.

Transaksjoner med datterselskaper

Datterselskaper av Norges Bank er etablert som en del av forvaltningen av SPUs investeringer i unotert eiendom. For en oversikt over selskapene som drifter og eier eiendommene, samt konsoliderte datterselskaper, se note 15 Interesser i andre foretak. For ytterligere informasjon om transaksjoner med datterselskaper, se note 6 Unotert eiendom.

SPU Note 15 Interesser i andre foretak

Investeringer i unotert eiendom utføres gjennom datterselskaper av Norges Bank, utelukkende etablert som en del av forvaltningen av SPU. Datterselskapene investerer, gjennom holdingselskaper, i enheter som investerer i fast eiendom. Disse selskapene kan være datterselskaper eller tilknyttede selskaper.

Det overordnede målet med eierskapsstrukturene benyttet for de unoterte eiendomsinvesteringene er å ivareta de finansielle verdiene under forvaltning og å sikre høyest mulig avkastning etter kostnader i henhold til forvaltningsmandatet fastsatt av Finansdepartementet. Viktige kriterier i beslutningen av eierskapsstruktur har vært juridisk beskyttelse, eierskapsstyring og operasjonell effektivitet. Skattekostnader kan representere en vesentlig kostnad for de unoterte eiendomsinvesteringene. Forventet skattekostnad har derfor vært en av faktorene som har inngått i vurderingen av eierskapsstruktur.

Tabell 15.1 viser selskapene som drifter og eier eiendommene, i tillegg til de konsoliderte datterselskapene.

Tabell 15.1 Eiendomsselskaper

Selskap

Forretningsadresse

Eiendomsadresse

Eierandel og stemmeandel i prosent

Effektiv eierandel av underliggende eiendommer i prosent

Innregnet fra

Ikke-konsoliderte selskaper

Storbritannia

NBIM George Partners LP1

London

London

100,00

25,00

2011

MSC Property Intermediate Holdings Limited

London

Sheffield

50,00

50,00

2012

NBIM Charlotte Partners LP

London

London

100,00

57,75

2014

NBIM Edward Partners LP

London

London

100,00

100,00

2014

NBIM Caroline Partners LP

London

London

100,00

100,00

2015

NBIM Henry Partners LP

London

London

100,00

100,00

2016

NBIM Elizabeth Partners LP

London

London

100,00

100,00

2016

NBIM Eleanor Partners LP

London

London

100,00

100,00

2018

WOSC Partners LP

London

London

75,00

75,00

2019

Luxembourg

NBIM S.à r.l.

Luxembourg

I/A

100,00

I/A

2011

Frankrike

NBIM Louis SAS

Paris

Paris

100,00

50,00

2011

SCI 16 Matignon

Paris

Paris

50,00

50,00

2011

Champs Elysées Rond-Point SCI

Paris

Paris

50,00

50,00

2011

SCI PB 12

Paris

Paris

50,00

50,00

2011

SCI Malesherbes

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SCI 15 Scribe

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SAS 100 CE

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SCI Daumesnil

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SCI 9 Messine

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SCI Pasquier

Paris

Paris

50,00

50,00

2013

NBIM Marcel SCI

Paris

Paris

100,00

100,00

2014

NBIM Victor SCI

Paris

Paris

100,00

100,00

2016

NBIM Eugene SCI

Paris

Paris

100,00

100,00

2017

NBIM Beatrice SCI

Paris

Paris

100,00

100,00

2018

NBIM Jeanne SCI

Paris

Paris

100,00

100,00

2019

Tyskland

NKE Neues Kranzler Eck Berlin Immobilien GmbH & Co. KG

Frankfurt

Berlin

50,00

50,00

2012

NBIM Helmut 2 GmbH & Co KG

Berlin

Berlin

100,00

100,00

2020

Sveits

NBIM Antoine CHF S.à r.l.

Luxembourg

Zürich

100,00

100,00

2012

Europa

Prologis European Logistics Partners S.à r.l.

Luxembourg

Flere europeiske byer

50,00

50,00

2013

USA

T-C 1101 Pennsylvania Venture LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2013

T-C Franklin Square Venture LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2013

T-C 33 Arch Street Venture LLC

Wilmington, DE

Boston

49,90

49,90

2013

T-C 475 Fifth Avenue Venture LLC

Wilmington, DE

New York

49,90

49,90

2013

No. 1 Times Square Development LLC

Wilmington, DE

New York

45,00

45,00

2013

OFC Boston LLC

Wilmington, DE

Boston

47,50

47,50

2013

425 MKT LLC

Wilmington, DE

San Francisco

47,50

47,50

2013

555 12th LLC

Wilmington, DE

Washington

47,50

47,50

2013

Prologis U.S. Logistics Venture LLC

Wilmington, DE

Flere amerikanske byer

46,30

44,96

2014

OBS Boston LLC

Wilmington, DE

Boston

47,50

47,50

2014

100 Federal JV LLC

Wilmington, DE

Boston

45,00

45,00

2014

Atlantic Wharf JV LLC

Wilmington, DE

Boston

45,00

45,00

2014

BP/CGCenter MM LLC

Wilmington, DE

New York

45,00

45,00

2014

T-C 2 Herald Square Venture LLC

Wilmington, DE

New York

49,90

49,90

2014

T-C 800 17th Street Venture NW LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2014

T-C Foundry Sq II Venture LLC

Wilmington, DE

San Francisco

49,90

49,90

2014

T-C Hall of States Venture LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2014

SJP TS JV LLC

Wilmington, DE

New York

45,00

45,00

2015

T-C Republic Square Venture LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2015

T-C 888 Brannan Venture LLC

Wilmington, DE

San Francisco

49,90

49,90

2015

Hudson Square Properties, LLC

Wilmington, DE

New York

48,00

48,00

2015

ConSquare LLC

Wilmington, DE

Washington

47,50

47,50

2016

100 First Street Member LLC

Wilmington, DE

San Francisco

44,00

44,00

2016

303 Second Street Member LLC

Wilmington, DE

San Francisco

44,00

44,00

2016

900 16th Street Economic Joint Venture (DE) LP

Wilmington, DE

Washington

49,00

49,00

2017

1101 NYA Economic Joint Venture (DE) LP

Wilmington, DE

Washington

49,00

49,00

2017

375 HSP LLC

Wilmington, DE

New York

48,00

48,00

2017

T-C 501 Boylston Venture LLC

Wilmington, DE

Boston

49,90

49,90

2018

SVF Seaport JV LLC

Wilmington, DE

Boston

45,00

45,00

2018

Japan

TMK Tokyo TN1

Tokyo

Tokyo

70,00

70,00

2017

Tokyo MN1 TMK

Tokyo

Tokyo

100,00

39,90

2020

Konsoliderte datterselskaper

Japan

NBRE Management Japan Advisors K.K.

Tokyo

I/A

100,00

I/A

2015

Storbritannia

NBRE Management Europe Limited

London

I/A

100,00

I/A

2016

1 En eiendom i dette selskapet, 20 Air Street, har fra 1. september 2017 en eierandel på 50 prosent.

Aktiviteten i de konsoliderte datterselskapene består av å yte investeringsrelaterte tjenester til SPU. Aktiviteten presenteres i resultatregnskapet som Andre kostnader og inngår i balanselinjene Andre eiendeler og Annen gjeld.

I tillegg til selskapene vist i tabell 15.1 har Norges Bank heleide holdingselskaper etablert som en del av investeringene i unotert eiendom. Disse holdingselskapene har ingen drift og eier ingen eiendommer direkte. Holdingselskapene har forretningsadresse enten i samme land som eiendommen, i tilknytning til NBIM S.à r.l. i Luxembourg, eller i Norge for holdingselskapene etablert for investeringer i eiendom i Japan, Frankrike og Tyskland. Det er også etablert et heleid holdingselskap i Norge for fremtidige unoterte investeringer i infrastruktur for fornybar energi.

SPU Note 16 Andre eiendeler og annen gjeld

Tabell 16.1 Andre eiendeler

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Fordring kildeskatt

2 234

2 163

Mellomværende valutareservene Norges Bank

806

195

Uoppgjort tilførsel kronekonto

227

1 129

Opptjent inntekt/kostnad fra utlån med sikkerhetsstillelse

299

232

Annet

9

19

Andre eiendeler

3 574

3 737

Tabell 16.2 Annen gjeld

Beløp i millioner kroner

31.12.2020

31.12.2019

Betalbar skatt

12

9

Utsatt skatt

2 308

450

Annet

30

36

Annen gjeld

2 350

495

Til Norges Banks Representantskap

Uavhengig revisors beretning

Uttalelse om revisjonen av årsregnskapet

Konklusjon

Vi har revidert Norges Banks årsregnskap som består av balanse per 31. desember 2020, resultatregnskap, oppstilling over endringer i egenkapital og kontantstrømoppstilling for regnskapsåret avsluttet per denne datoen og noteopplysninger til årsregnskapet, herunder et sammendrag av viktige regnskapsprinsipper.

Etter vår mening er det medfølgende årsregnskapet avgitt i samsvar med lov og forskrifter og gir et rettvisende bilde av Norges Banks finansielle stilling per 31. desember 2020, og av dets resultater og kontantstrømmer for regnskapsåret avsluttet per denne datoen i samsvar med bestemmelser om årsregnskap mv. for Norges Bank. Bestemmelser om årsregnskap mv. for Norges Bank krever at Norges Banks regnskap utarbeides i samsvar med International Financial Reporting Standards som fastsatt av EU, men fastsetter særskilte krav til presentasjon av investeringsporteføljen til Statens pensjonsfond utland og datterselskaper som utelukkende utgjør investeringer som ledd i forvaltningen av investeringsporteføljen.

Grunnlag for konklusjonen

Vi har gjennomført revisjonen i samsvar med lov, forskrift og god revisjonsskikk i Norge, herunder de internasjonale revisjonsstandardene International Standards on Auditing (ISA-ene). Våre oppgaver og plikter i henhold til disse standardene er beskrevet i Revisors oppgaver og plikter ved revisjon av årsregnskapet. Vi er uavhengige av Norges Bank slik det kreves i lov og forskrift, og har overholdt våre øvrige etiske forpliktelser i samsvar med disse kravene. Etter vår oppfatning er innhentet revisjonsbevis tilstrekkelig og hensiktsmessig som grunnlag for vår konklusjon.

Sentrale forhold ved revisjonen

Sentrale forhold ved revisjonen er de forhold vi mener var av størst betydning ved revisjonen av årsregnskapet for 2020. Disse forholdene ble håndtert ved revisjonens utførelse og da vi dannet oss vår mening om årsregnskapet som helhet. Vi konkluderer ikke særskilt på disse forholdene.

Forvaltning av aksje- og renteporteføljene i valutareservene og Statens pensjonsfond utland

Beskrivelse av sentrale forhold

Hvordan vår revisjon adresserte sentrale forhold

Prosesser og kontrollaktiviteter i aksje og renteforvaltningen knyttet til blant annet gjennomføring av handler, utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, inntektsføring av renter og utbytte, verdsettelse, gevinst- og tapsberegning, valutaomregning og avkastnings- og risikomåling er i utstrakt grad automatisert.

Avvik i de automatiserte forvaltningsprosessene analyseres og følges opp.

Norges Banks IT-systemer er i hovedsak standardsystemer tilpasset banken behov. IT-løsningene driftes i samarbeid med ulike tredjeparter.

Det vises til nærmere beskrivelse om utvikling, forvaltning og drift av IT-systemene i Norges Bank, se kapitlet om Virksomhetsstyring, risikostyring og internkontroll i hovedstyrets årsberetning for 2020.

IT-systemene som benyttes i forvaltningen er helt sentrale for regnskapsføring og rapportering. God styring og kontroll i de automatiserte forvaltningsprosessene og i avvikshåndtering er av vesentlig betydning for å sikre nøyaktig, fullstendig og pålitelig finansiell rapportering og er derfor et sentralt forhold i revisjonen.

Norges Bank har etablert overordnede styringsmodeller og kontrollaktiviteter for oppfølgingen av aksje og renteforvaltningen.

Vi vurderte de deler av de overordnede styringsmodellene som er relevante for finansiell rapportering.

Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte kontrollaktiviteter knyttet til IT-drift, endringshåndtering og informasjonssikkerhet. For et utvalg av disse kontrollaktivitetene testet vi om de hadde fungert i perioden.

Vi vurderte om utvalgte verdsettelses og beregningsmetoder, herunder metode for valutaomregning, var i overensstemmelse med IFRS.

Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte automatiserte kontrollaktiviteter i IT-systemene knyttet til gjennomføring av handler, utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, inntektsføring av renter og utbytte, verdsettelse, gevinst- og tapsberegning, valutaomregning og avkastnings- og risikomåling. For et utvalg av disse kontrollaktivitetene testet vi om de hadde fungert i perioden.

Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte manuelle kontrollaktiviteter for de ovennevnte områder knyttet til analyse og oppfølging av avvik som ble identifisert gjennom de automatiserte prosessene. For et utvalg av disse kontrollaktivitetene testet vi om de hadde fungert i perioden.

Vi vurderte tredjepartsbekreftelser (ISAE 3402-rapporter) fra enkelte av Norges Banks tjenesteleverandører som benyttes i forvaltningen med hensyn til om disse hadde tilfredsstillende internkontroll på områder som har betydning for Norges Banks finansielle rapportering.

Vi har benyttet egne IT-spesialister i arbeidet med å forstå den overordnede styringsmodellen for IT og i vurderingen og testingen av kontrollaktivitetene knyttet til IT.

SEDLER OG MYNT I OMLØP

Beskrivelse av sentrale forhold

Hvordan vår revisjon adresserte sentrale forhold

Norges Bank har ansvaret for å utstede kontante betalingsmidler (sedler og mynt).

Det vises til note 16 for en beskrivelse av regnskapsprinsipp og kriterier for når sedler og mynt innregnes og fraregnes Norges Banks balanse.

God styring og kontroll av sedler og mynt i depoter og i bestillings- og destruksjonsprosessen er avgjørende for en riktig finansiell rapportering av sedler og mynt i omløp, og er derfor et sentralt forhold i revisjonen.

Norges Bank har etablert ulike kontrollaktiviteter knyttet til sedler og mynt i omløp.

Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte kontrollaktiviteter knyttet til beholdningen av sedler og mynt, herunder bestilling og mottak av nye sedler og mynt, registrering av tilførsel og uttak, telling av sentralbankdepoter og registrering av destruksjon. For et utvalg av disse kontrollaktivitetene testet vi om de hadde fungert i perioden.

For sentralbankdepoter driftet av tredjeparter innhentet vi rapporter fra disse om beholdningen av sedler. For sentralbankdepotet driftet av Norges Bank gjennomførte vi en selvstendig kontrolltelling av et utvalg sedler. Vi sammenstilte rapportene fra tredjepartene, Norges Bank og resultatet av vår kontrolltelling med opplysninger i Norges Bank om innestående i sentralbankdepotene.

Vi vurderte også om opplysningene om sedler og mynt i omløp i note 16 var dekkende.

Verdsettelse av investeringer ved bruk av modeller som i vesentlig grad bruker ikke-observerbare inndata (nivå 3 eiendeler), Statens pensjonsfond utland

Beskrivelse av sentrale forhold

Hvordan vår revisjon adresserte sentrale forhold

Virkelig verdi av majoriteten av eiendeler og forpliktelser i Statens pensjonsfond utland er basert på offisielle sluttkurser og observerbare markedspriser.

Investeringer i unotert eiendom og enkelte verdipapirer verdsettes derimot ved bruk av modeller som i vesentlig grad bruker ikke-observerbare inndata, og denne type eiendeler er klassifisert som nivå 3 i hierarkiet for virkelig verdi. Å fastsette forutsetninger som markedsdeltakere vil benytte ved prising av eiendelen eller forpliktelsen når observerbar markedsinformasjon ikke er tilgjengelig, innebærer betydelig utøvelse av skjønn. Verdsettelsen av nivå 3 investeringer er derfor beheftet med betydelig usikkerhet.

Balanseført verdi av eiendeler klassifisert som nivå 3 er 273,1 milliarder kroner per 31. desember 2020. Av dette utgjør investeringer i unotert eiendom 272,5 milliarder kroner.

Unoterte eiendomsinvesteringer i Statens pensjonsfond utland verdsettes av eksterne verdsettere. Markedsaktiviteten i mange sektorer av det unoterte eiendomsmarkedet var redusert gjennom året, med lavere transaksjonsvolum som følge av Covid-19 pandemien.

Verdsettelse av unoterte eiendomsinvesteringer er komplekst og krever skjønnsmessige vurderinger. Verdsettelsen bygger på informasjon om den enkelte eiendomstype og beliggenhet, samt en rekke forutsetninger og estimater.

Forutsetningene og estimatene er avgjørende for verdsettelsen og verdsettelse av unotert eiendom er derfor et sentralt forhold i revisjonen.

Norges Bank har etablert ulike kontrollaktiviteter for oppfølging av verdsettelsene foretatt av de eksterne verdsetterne. Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte kontrollaktiviteter knyttet til viktige forutsetninger og estimater, herunder fremtidige kontantstrømmer og relevante diskonteringsrenter. For et utvalg eiendommer testet vi om disse kontrollaktivitetene hadde fungert i perioden.

For et utvalg eiendommer mottok vi per 31. desember 2020 de eksterne verdsettelsesrapportene fra Norges Bank og vurderte om benyttede verdsettelsesmetoder var i overensstemmelse med anerkjente verdsettelsesstandarder og praksis. Vi rimelighetsvurderte utvalgte ikke-observerbare inndata benyttet i fastsettelsen av fremtidige markedsleier og avkastningskrav mot vår forståelse av markedssituasjonen. Vi vurderte verdsetterens uavhengighet, kvalifikasjoner og erfaringer.

Vi benyttet egne eksperter i arbeidet med kontroll av verdsettelsesrapportene.

Vi avstemte at virkelig verdi i den finansielle rapportering var i overensstemmelse med verdsettelsesrapportene.

Vi vurderte om opplysningene i note 20, SPU, note 6 og 7 om verdsettelse av unotert eiendom var dekkende.

Noteinformasjon om avkastning, Statens pensjonsfond utland

Beskrivelse av sentrale forhold

Hvordan vår revisjon adresserte sentrale forhold

Avkastning måles i norske kroner og i valuta basert på en vektet sammensetning av valutaene i fondets referanseindekser for aksjer og obligasjoner.

Alle fondets investeringer, inkludert unoterte eiendomsinvesteringer, måles mot fondets referanseindeks som består av globale aksje- og obligasjonsindekser.

Absolutt og relativ avkastningsinformasjon for Statens pensjonsfond utlands investeringer i aksjer og obligasjoner fremgår av note 20, SPU, note 3

Måling av absolutt og relativ avkastning er et komplekst område i regnskapet og er derfor et sentralt forhold i revisjonen.

Norges Bank har etablert ulike kontrollaktiviteter knyttet til beregning av avkastning.

Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte kontrollaktiviteter knyttet til beregningsmetodene, sammenheng mellom regnskap og avkastningsmåling, og nøyaktig anvendelse av informasjon fra eksterne kilder i beregningene. For et utvalg av disse kontrollaktivitetene testet vi om de hadde fungert i perioden.

I tillegg etterregnet vi om absolutt avkastning for hele året, og relativ avkastning for utvalgte dager, var beregnet i tråd med metodene som er beskrevet i note 20, SPU, note 3.

Vi vurderte om opplysningene om avkastning i note 20, SPU, note 3 var dekkende.

Øvrig informasjon

Ledelsen er ansvarlig for øvrig informasjon. Øvrig informasjon omfatter informasjon i årsrapporten bortsett fra årsregnskapet og den tilhørende revisjonsberetningen.

Vår uttalelse om revisjonen av årsregnskapet dekker ikke øvrig informasjon, og vi attesterer ikke den øvrige informasjonen.

I forbindelse med revisjonen av årsregnskapet er det vår oppgave å lese øvrig informasjon med det formål å vurdere hvorvidt det foreligger vesentlig inkonsistens mellom øvrig informasjon og årsregnskapet, kunnskap vi har opparbeidet oss under revisjonen, eller hvorvidt den tilsynelatende inneholder vesentlig feilinformasjon.

Dersom vi konkluderer med at den øvrige informasjonen inneholder vesentlig feilinformasjon er vi pålagt å rapportere det. Vi har ingenting å rapportere i så henseende.

Hovedstyrets og sentralbanksjefens ansvar for årsregnskapet

Hovedstyret og sentralbanksjefen er ansvarlig for å utarbeide årsregnskapet i samsvar med lov og forskrifter, herunder for at det gir et rettvisende bilde i samsvar med bestemmelser om årsregnskap mv. for Norges Bank. Bestemmelser om årsregnskap mv. for Norges Bank krever at Norges Banks regnskap utarbeides i samsvar med International Financial Reporting Standards som fastsatt av EU, men fastsetter særskilte krav til presentasjon av investeringsporteføljen til Statens pensjonsfond utland og datterselskaper som utelukkende utgjør investeringer som ledd i forvaltningen av investeringsporteføljen. Hovedstyret og sentralbanksjefen er også ansvarlig for slik internkontroll som de finner nødvendig for å kunne utarbeide et årsregnskap som ikke inneholder vesentlig feilinformasjon, verken som følge av misligheter eller utilsiktede feil.

Revisors oppgaver og plikter ved revisjonen av årsregnskapet

Vårt mål med revisjonen er å oppnå betryggende sikkerhet for at årsregnskapet som helhet ikke inneholder vesentlig feilinformasjon, verken som følge av misligheter eller utilsiktede feil, og å avgi en revisjonsberetning som inneholder vår konklusjon. Betryggende sikkerhet er en høy grad av sikkerhet, men ingen garanti for at en revisjon utført i samsvar med lov, forskrift og god revisjonsskikk i Norge, herunder ISA-ene, alltid vil avdekke vesentlig feilinformasjon som eksisterer. Feilinformasjon kan oppstå som følge av misligheter eller utilsiktede feil. Feilinformasjon blir vurdert som vesentlig dersom den enkeltvis eller samlet med rimelighet kan forventes å påvirke økonomiske beslutninger som brukerne foretar basert på årsregnskapet.

Som del av en revisjon i samsvar med lov, forskrift og god revisjonsskikk i Norge, herunder ISA-ene, utøver vi profesjonelt skjønn og utviser profesjonell skepsis gjennom hele revisjonen. I tillegg:

•identifiserer og anslår vi risikoen for vesentlig feilinformasjon i regnskapet, enten det skyldes misligheter eller utilsiktede feil. Vi utformer og gjennomfører revisjonshandlinger for å håndtere slike risikoer, og innhenter revisjonsbevis som er tilstrekkelig og hensiktsmessig som grunnlag for vår konklusjon. Risikoen for at vesentlig feilinformasjon som følge av misligheter ikke blir avdekket, er høyere enn for feilinformasjon som skyldes utilsiktede feil, siden misligheter kan innebære samarbeid, forfalskning, bevisste utelatelser, uriktige fremstillinger eller overstyring av internkontroll.

•opparbeider vi oss en forståelse av den interne kontroll som er relevant for revisjonen, for å utforme revisjonshandlinger som er hensiktsmessige etter omstendighetene, men ikke for å gi uttrykk for en mening om effektiviteten av Norges Banks interne kontroll.

•evaluerer vi om de anvendte regnskapsprinsippene er hensiktsmessige og om regnskapsestimatene og tilhørende noteopplysninger utarbeidet av hovedstyret og sentralbanksjefen er rimelige.

•evaluerer vi den samlede presentasjonen, strukturen og innholdet, inkludert tilleggsopplysningene, og hvorvidt årsregnskapet representerer de underliggende transaksjonene og hendelsene på en måte som gir et rettvisende bilde.

Vi kommuniserer med hovedstyret blant annet om det planlagte omfanget av revisjonen og til hvilken tid revisjonsarbeidet skal utføres. Vi utveksler også informasjon om forhold av betydning som vi har avdekket i løpet av revisjonen, herunder om eventuelle svakheter av betydning i den interne kontrollen.

Vi gir hovedstyret en uttalelse om at vi har etterlevd relevante etiske krav til uavhengighet, og om at vi har kommunisert og vil kommunisere med dem alle relasjoner og andre forhold som med rimelighet kan tenkes å kunne påvirke vår uavhengighet, og, der det er relevant, om tilhørende forholdsregler.

Av de sakene vi har kommunisert med hovedstyret, tar vi standpunkt til hvilke som var av størst betydning for revisjonen av årsregnskapet for den aktuelle perioden, og som derfor er sentrale forhold ved revisjonen. Vi beskriver disse sakene i revisjonsberetningen med mindre lov eller forskrift hindrer offentliggjøring av saken, eller dersom vi, i ekstremt sjeldne tilfeller, beslutter at en sak ikke skal omtales i beretningen siden de negative konsekvensene av en slik offentliggjøring med rimelighet må forventes å oppveie allmennhetens interesse av at saken blir omtalt.

Uttalelse om andre lovmessige krav

Konklusjon om hovedstyrets beretning

Basert på vår revisjon av årsregnskapet som beskrevet ovenfor, mener vi at opplysningene i hovedstyrets årsberetning og i redegjørelsen om samfunnsansvar om årsregnskapet og forslaget til resultatdisponering er konsistente med årsregnskapet og i samsvar med lov, forskrifter og retningslinjene for Norges Bank.

Konklusjon om registrering og dokumentasjon

Basert på vår revisjon av årsregnskapet som beskrevet ovenfor, og kontrollhandlinger vi har funnet nødvendig i henhold til internasjonal standard for attestasjonsoppdrag (ISAE) 3000 «Attestasjonsoppdrag som ikke er revisjon eller forenklet revisorkontroll av historisk finansiell informasjon», mener vi at hovedstyret og sentralbanksjefen har oppfylt sin plikt til å sørge for ordentlig og oversiktlig registrering og dokumentasjon av Norges Banks regnskapsopplysninger i samsvar med lov og god bokføringsskikk i Norge.

Oslo, 4. februar 2021

Deloitte AS

Henrik Woxholt

statsautorisert revisor

Til Norges Banks Representantskap

Uavhengig attestasjonsuttalelse til informasjon om «Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland for 2020»

Norges Banks Representantskap («representantskapet») har engasjert Deloitte AS til å foreta en uavhengig gjennomgang av informasjon i kapitlet Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland (SPU), presentert på sidene 110 – 114 i Norges Bank – Årsrapport og regnskap 2020. Vår oppgave er å gi representantskapet moderat sikkerhet for at:

• Norges Bank har etablert rutiner for å identifisere, samle inn, sammenstille, dokumentere og kvalitetssikre informasjon for 2020 til bruk i kapitlet Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland (SPU).

• Informasjonen i ovennevnte kapittel er presentert i samsvar underliggende dokumentasjon.

Hovedstyrets og sentralbanksjefens ansvar

Hovedstyret og sentralbanksjefen er ansvarlig for utarbeidelse og presentasjon av informasjonen. Hovedstyret og sentralbanksjefen er også ansvarlig for slik internkontroll som de finner nødvendig for å kunne utarbeide informasjon som ikke inneholder vesentlig feilinformasjon, verken som følge av misligheter eller utilsiktede feil.

De prinsipper Norges Bank har anvendt for utarbeidelse av kapitlet Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland (SPU), er beskrevet i kapitlet.

Revisors oppgaver og plikter

Vår oppgave er å uttrykke våre konklusjoner med moderat grad av sikkerhet knyttet til informasjonen i kapitlet Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland. Vi har utført vårt arbeid i samsvar med ISAE 3000 (revidert) Attestasjonsoppdrag som ikke er revisjon eller forenklet revisorkontroll av historisk finansiell informasjon, utgitt av International Auditing and Assurance Standards Board.

Deloitte AS anvender International Standard on Quality Control 1 og opprettholder følgelig et omfattende kvalitetskontrollsystem, herunder dokumenterte retningslinjer og rutiner for etterlevelse av etiske krav, profesjonelle standarder og gjeldende lovmessige og regulatoriske krav.

Vi har utført oppdraget i samsvar med krav til uavhengighet og andre etiske krav i Code of Ethics for Professional Accountants utgitt av International Ethics Standards Board for Accountants, som bygger på grunnleggende prinsipper om integritet, objektivitet, profesjonell kompetanse og tilbørlig aktsomhet, konfidensialitet og profesjonell atferd.

Handlingene utført på et attestasjonsoppdrag som skal gi moderat sikkerhet, avviker i art og tidspunkt fra et attestasjonsoppdrag som skal gi betryggende sikkerhet, og er mindre i omfang; og følgelig er graden av sikkerhet som fremskaffes på et attestasjonsoppdrag som skal gi moderat sikkerhet betydelig lavere enn sikkerheten som ville ha vært fremskaffet hvis det var blitt utført et attestasjonsoppdrag som skal gi betryggende sikkerhet.

Basert på en vurdering av vesentlighet og risiko, har vårt arbeid omfattet analyser og intervjuer med ansvarlige for arbeidet med ansvarlig forvaltningsvirksomhet, samt stikkprøvemessig gjennomgang av underliggende dokumentasjon for informasjonen gitt i kapitlet Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland.

Vi har utført det arbeid vi mener har vært nødvendig for å avgi vår uttalelse med moderat grad av sikkerhet.

Etter vår mening er innhentet bevis tilstrekkelig og hensiktsmessig som grunnlag for vår konklusjon.

Konklusjon

Vi har gjennom vårt arbeid ikke fått kjennskap til forhold som gir oss grunn til ikke å anta at:

• Norges Bank har etablert rutiner for å identifisere, samle inn, sammenstille, dokumentere og kvalitetssikre informasjon for 2020 til bruk i kapitlet Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland (SPU).

• Informasjonen i ovennevnte kapittel er presentert i samsvar underliggende dokumentasjon.

Oslo, 4. februar, 2021

Deloitte AS

Henrik Woxholt

statsautorisert revisor

Frank Dahl

Deloitte Sustainability

Representantskapets vedtak om godkjenning av årsregnskapet for 2020

Norges Banks representantskap fattet følgende vedtak i møte den 24. februar 2021:

• Representantskapet tar hovedstyrets årsberetning for 2020 til etterretning.

• Representantskapet tar revisors beretning og attestasjonsuttalelse om ansvarlig forvaltning til etterretning og godkjenner Norges Banks årsregnskap for 2020.

• I tråd med med retningslinjene blir totalresultatet på 28,8 milliarder kroner overført med 22,7 milliarder kroner til kursreguleringsfondet og 6,1 milliarder kroner til overføringsfondet. Fra overføringsfondet overføres en tredjedel – 15,2 milliarder kroner – til statskassen.

Representantskapets uttalelse om hovedstyrets protokoller og tilsynet med banken

Representantskapet utarbeider i henhold til sentralbankloven en årlig rapport til Stortinget om tilsynet med Norges Bank. Rapporten for 2020 vedtas i møte den 18. mars 2021 og offentliggjøres ved oversendelse til Stortinget.

Min koronahverdag

Godfrey Sendege Analyst, Technology and Support, NBIM

The early days of the lockdown in Norway, when we all worked and studied from home, was the hardest for me and my family. It was hard to juggle being a teacher for our lower primary school boys, a parent, a canteen person plus doing my work. Fortunately, this was only for a short period for my children before they were back to school.

To be honest, working from home has been a blessing. Now that the children are back to school I’m able to work more efficiently with very few distractions. I’ve been able to have meetings and daily sync-ups with my teammates, explore new ideas for improvement and deliver better than I ever imagined. It has allowed me to have a better work-life balance.

Lise Angermo Leder av IKT Drift, Markeder og IKT, SBV

12. mars stengte Norge ned og de fleste av oss ble sendt på hjemmekontor. Med alle på hjemmekontor var plutselig vår «sekundærlinje» for datautveksling blitt til våre nye «primærlinje», som MÅTTE virke – for alle – hele tiden. Forretningen skulle jo fortsette å utføre kritiske operasjoner, men nå hjemmefra. Spørsmålene meldte seg raskt; var det nok kapasitet? var sekundærlinjen godt nok sikret? Vi satt kontinuerlig og overvåket alle pålogginger og vurderte om vi hadde tilstrekkelig kapasitet på de nettverksforbindelse som egentlig var etablert for andre formål.

De første hektiske ukene gikk med til å tilrettelegge for alle IKT løsninger som nå skulle fungere fra hjemmekontor, videokonferanser ble brått innført som en viktig del av vår arbeidshverdag, brukerveiledninger skulle oppdateres, ekstra skjermer, tastatur, mus og annet utstyr skulle kjøpes inn.

Charlotte Jakset Webansvarlig i Kommunikasjonsenheten, NBA

Det førte til hektisk aktivitet på våre internettsider da Norges Bank annonserte ekstraordinære tiltak til markedene og styringsrenta ble satt ned 13. mars. Jeg var glad for at vi allerede hadde et godt samarbeid på tvers av avdelingene i banken. Det bidro til at vi fikk formidlet de nye tiltakene ut på nettsidene raskt og korrekt.

En utfordring i vårt lille hus var da alle fire, to tenåringer og to voksne, skulle ha undervisning og møter samtidig. Alle kroker i huset ble tatt i bruk til kontorplasser og videosamtaler.

Line Vogt Redaktør for Norges Banks årsrapport 2020, STAB

Denne årsrapporten er skrevet på kjøkkenbenken. Med utallige bidrag fra de ulike hjemmekontorene til Norges Banks medarbeidere. Ledergrupper, komiteen for pengepolitikk og finansiell stabilitet og hovedstyret har behandlet utkastene på videomøter. Rapporten har blitt brukket og satt i en Ivar-bokhylle hos Mari i 07 Media, og oversatt til engelsk på hjemmekontoret til Nathalie.