Norges Bank Oslo 2019

Hovedkontoret: Bankplassen 2

Postadresse: Postboks 1179 Sentrum, 0107 Oslo

Telefon: 22 31 60 00

Telefaks: 22 41 31 05

Reg.nr.: 0629/7

E-post: central.bank@norges-bank.no

Internett: http://www.norges-bank.no

Sentralbanksjef: Øystein Olsen

Visesentralbanksjef: Jon Nicolaisen

Visesentralbanksjef: Egil Matsen

Design: Brandlab

Layout og trykk: 07 Media AS

Teksten er sett med 9 pkt. Azo Sans og trykt i offset på Galerie Art Matt – 150 g papir.

Omslag er trykt på Galerie Art Silk – 300 g papir.

Foto: Nils Stian Aasheim, Arild Yttri, Esten Borgos, Istock

Forside: En klasse fra Oslo Handelsgym på besøk i Norges Banks kunnskapssenter. Elevene Johannes Bretteville-Jensen, Christian Fredrik Engebretsen og Henriette Hannisdal prøver ut spillet.

978-82-8379-078-8 Årsrapport og regnskap, trykt

978-82-8379-079-5 Årsrapport og regnskap, online

Vårt samfunnsoppdrag

Norges Bank skal fremme økonomisk stabilitet og forvalte store verdier på vegne av fellesskapet.

Banken utøver pengepolitikken, overvåker stabiliteten i det finansielle systemet og bidrar til robuste og effektive betalingssystemer og finansmarkeder.

Norges Bank forvalter egne valutareserver, og Statens pensjonsfond utland (SPU) på vegne av staten. Forvaltningen av SPU skal gi høyest mulig avkastning innenfor mandatets rammer.

Dette er Norges Bank

Norges Bank er landets sentralbank.

Stiftelsen av Norges Bank i 1816 var en viktig del av nasjonsbyggingen etter at unionen med Danmark var oppløst. Stortinget ga sentralbanken to hovedoppgaver: Utgi en egen norsk valuta, spesidaleren, og yte lån til bedrifter og privatpersoner.

I våre dager driver ikke Norges Bank lenger med utlån. Til gjengjeld har banken fått en rekke andre oppgaver som den utfører på vegne av fellesskapet. Norges Bank har utøvende og rådgivende oppgaver i pengepolitikken, forvalter landets valutareserver og Statens pensjonsfond utland, og skal bidra til effektive og robuste betalingssystemer og finansmarkeder. I tillegg har sentralbanken enerett på å utstede norske sedler og mynter, slik den alltid har hatt.

Banken fastsetter styringsrenten normalt åtte ganger i året. Den operative gjennomføringen av pengepolitikken skal rettes inn mot lav og stabil inflasjon med en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2,0 prosent. Som en del av bankens arbeid med å bidra til stabilitet i det finansielle systemet, har Norges Bank fått i oppdrag å lage et beslutningsgrunnlag og gi Finansdepartementet råd om nivået på den motsykliske kapitalbufferen som bankene er pålagt å holde.

Norges Bank forvalter Statens pensjonsfond utland med sikte på å oppnå høyest mulig avkastning etter kostnader innenfor de rammer som gjelder for forvaltningen.

Selv om Norges Bank opptrer på vegne av staten og fellesskapet, har banken en uavhengig rolle i det norske myndighetsapparatet.

Vår visjon og våre verdier

Norges Bank skal være en åpen og veldrevet sentralbank. Vi skal være blant de ledende sentralbankene i fornyelsen av pengepolitikken og i moderniseringen av betalingssystemet. Vi skal ivareta og utvikle finansielle verdier for fremtidige generasjoner. Åpen og aktiv kommunikasjon skal bidra til forståelse for bankens rolle og utøvelsen av bankens oppgaver.

Bankens grunnverdier er lagånd, integritet, nyskaping og kvalitet. Vi skal ha en kostnadseffektiv og forsvarlig ressursbruk, og legge til rette for gode arbeidsforhold, ansvarlig eierskap og miljøhensyn i virksomheten.

Strategi 2017–2019 med status

Strategi 2017–2019 identifiserte utfordringer Norges Bank stod overfor ved inngangen til strategiperioden. Nedenfor gis en kort status på hva Norges Bank har gjort for å imøtekomme utfordringene så langt i perioden.

Fornyelse av pengepolitikken i en lavrenteverden

Utfordring

Verdensøkonomien er preget av moderat vekst, lav inflasjon og lave renter. Norsk økonomi er i tillegg preget av omstilling etter nedgangen i investeringene i petroleumssektoren. Tillit til inflasjonsmålet har gjort det mulig for pengepolitikken å lette omstillingene etter oljeprisfallet, men norsk økonomi er fortsatt sårbar. Finanskrisen har utfordret den økonomiske tenkningen, og utløst en debatt om rammeverket for pengepolitikken i mange land.

Hva har vi gjort

I 2018 fikk Norges Bank et nytt mandat for pengepolitikken. Til grunn for mandatet lå blant annet Norges Banks analyse av erfaringene med inflasjonsstyring i Norge. I perioden har banken også arbeidet med å øke relevansen og kvaliteten på modellanalysene i pengepolitikken og startet arbeidet med å etablere overordnede prinsipper for likviditetspolitikken.

Finansiell stabilitet etter finanskrisen

Utfordring

Ettervirkningene av finanskrisen preger fortsatt verdensøkonomien. Lave og negative styringsrenter, lave langsiktige renter og store sentralbankbalanser i mange land skaper utfordringer for den finansielle stabiliteten globalt og nasjonalt. I Norge gjør den sterke veksten i eiendomspriser over tid, samt nivået på husholdningenes gjeld, økonomien sårbar for nye forstyrrelser.

Hva har vi gjort

Norges Bank anbefalte i desember 2018 å øke den motsykliske kapitalbufferen til 2,5 prosent med virkning fra 31. desember 2019. Vi har igangsatt arbeid med å revidere beslutningsunderlag for motsyklisk kapitalbuffer, herunder stresstester. Kvalitet, relevans og omfang på analyser basert på mikrodata som grunnlag for råd, beslutninger og vurderinger innenfor finansiell stabilitet og makrotilsyn, er økt. Bruken og analysekapasiteten av ulike typer mikrodata for å belyse spørsmål knyttet til pengepolitikk og makrotilsyn, er styrket.

Det er også igangsatt arbeid med et rammeverk for helhetlig vurdering av innretning av makrotilsyn gjennom deltakelse i ekspertgruppe i European Systemic Risk Board.

Et effektivt og moderne betalingssystem

Utfordring

Den teknologiske utviklingen av betalingssystemer skjer raskt. Betalinger skjer i økende grad elektronisk med utgangspunkt i publikums bankinnskudd, mens tilgangen til kontanter er blitt dårligere. Flere sentralbanker vurderer om de skal tilby betalingsløsninger med elektroniske sentralbankpenger. Faren for cyberkriminalitet er økende, og stiller oss stadig overfor nye utfordringer.

Hva har vi gjort

Norges Bank er i rute med å utgi ny og sikrere seddelserie. I 2017 kom de nye 100- og 200-kronesedlene, mens 50- og 500-kroneseddelen ble lansert høsten 2018. Arbeidet med 1000-kroneseddelen går som planlagt.

Sammen med banknæringen er det igangsatt et prosjekt for å legge til rette for realtidsbetalinger innen utgangen av 2019.

Den første rapporten om Digitale sentralbankpenger (DSP) er lansert. Her gis en oversikt over hvilke forhold som er relevante i vurderingen av om DSP bør innføres i Norge.

Kontinuitetsplan og øvelsesprogram for å styrke beredskapen i betalingssystemet er videreutviklet og IT-sikkerhetsfunksjonen, som leverer sikkerhetsovervåkning og hendelseshåndtering 24 timer i døgnet, er styrket.

En åpen, forutsigbar og tilgjengelig sentralbank

Utfordring

Tillit til måten Norges Bank løser sine oppgaver på, forutsetter åpenhet om alle deler av bankens virksomhet. Kommunikasjonen skal bidra til at våre beslutninger og handlingsmønstre er forutsigbare og blir forstått. Rammebetingelsene er blant annet et medielandskap i sterk endring. Det øker behovet for at informasjonen om bankens oppgaver, og måten de utføres på, er tilgjengelig og forståelig. Slik kan vi bidra til en kunnskapsbasert samfunnsdebatt

Hva har vi gjort

Antall rentebeslutninger er økt fra 6 til 8 ganger i året og offentliggjøring av protokollene fra hovedstyrets rentemøter gjennomføres nå løpende. Protokollenes innhold inngår i hovedstyrets vurdering, som publiseres på samme tidspunkt som rentebeslutningen. Tidligere var protokollene underlagt taushetsplikt i 12 år før de kunne offentliggjøres.

For å forenkle kommunikasjonen om pengepolitikken og finansiell stabilitet har vi introdusert «Kort fortalt» som er særlig tilpasset sosiale medier. Vi har også lansert bloggen «Bankplassen», en fagblogg der medarbeidere skriver om aktuelle problemstillinger.

Langsiktig og ansvarlig forvaltning av SPU

Utfordring

Verdien av Statens pensjonsfond utland (SPU) har vokst kraftig de seneste årene, og fondsverdien utgjør nå mer enn 2,5 ganger BNP for fastlands-Norge. Investeringsstrategien er bygget opp over tid, basert på solid faglig grunnlag og praktisk erfaring fra forvaltningen. Kompleksiteten i forvaltningsoppdraget har økt, samtidig som forvaltningskostnadene er holdt på et lavt nivå i forhold til lignende fond. Fondet er en langsiktig og ansvarlig eier i mer enn 9 000 selskaper i over 70 land. Fondets avkastning får stadig større betydning for norsk økonomi. Samtidig er det økte krav til gjennomføringen av forvaltningsoppdraget med hensyn til styring og kontroll, åpenhet, ansvarlighet og profesjonalitet.

Hva har vi gjort

Oljefondet har i perioden 1998–2018 hatt en gjennomsnittlig årlig avkastning på 5,47 prosent. I 2017 var fondets samlede avkastning 0,7 prosentpoeng høyere enn avkastningen på referanseindeksen, mens den i 2018 var 0,3 prosentpoeng lavere enn referanseindeksen.

Norges Bank gir råd til Finansdepartementet om utviklingen i investeringsstrategien og har i 2017 og 2018 tilsammen publisert 18 råd.

Etter at investeringsmandatet fra Finansdepartementet ble endret fra og med 1. januar 2017, er det opp til Norges Bank å bestemme hvor mye som skal investeres i eiendom, og hvilke typer eiendom fondet skal investeres i. Referanseporteføljen er videreutviklet for å ta hensyn til dette. Fondets unoterte eiendomsinvesteringer utgjorde 3 prosent av fondet ved utgangen av 2018.

I 2017 og 2018 deltok fondet i 30 offentlige høringer med tilknytning til ansvarlig forvaltning. Vi har også stilt tydelige forventninger til selskaper om åpenhet og skatt, anti-korrupsjonsarbeid og bruk av havressurser, og det er publisert fire posisjonsnotater som tar for seg konkrete spørsmål innen selskapsstyring.

Medarbeiderne er vår viktigste ressurs

Utfordring

Norges Bank er en kompetansevirksomhet som stiller høye krav til medarbeidernes kunnskap og prestasjoner. Vi konkurrerer om den fremste arbeidskraften fra ledende fagmiljøer nasjonalt og internasjonalt. Banken legger til rette for at ansatte skal utvikle seg i møte med nye utfordringer.

Hva har vi gjort

Nær sagt alle bankens ledere har gjennomført lederutviklingsprogram. I tillegg har alle ansatte i sentralbankvirksomheten blitt tilbudt kurs i selvledelse, mens fondet har videreutviklet prestasjonskulturen og den internasjonale investeringsorganisasjonen.

Det er innført et nytt felles lønns- og avansementssystem i sentralbankvirksomheten med tilknytning til individuelle prestasjoner og Norges Banks verdier: Lagånd, Integritet, Nyskapning og Kvalitet (LINK). Forvaltningen av fondet er et sammensatt samfunnsoppdrag. Kapitalforvaltningsvirksomheten har videreutviklet den internasjonale investeringskulturen som er nødvendig for å forvalte et fond som investert i store deler av verden.

Arbeidet for god kjønnsbalanse og mangfold i organisasjonen er videreført ved blant annet å benytte kvinnelige økonomer til å profilere Norges Bank ved ulike undervisnings- og læresteder, samt aktivt å oppfordre kvinnelige kandidater internt og eksternt til å søke ledige lederstillinger og påta seg ansvar for viktige prosjekter og utredninger.

DEL 1 HOVEDSTYRETS ÅRSBERETNING

Slik styres Norges Bank

Norges Banks virksomhet er regulert i lov om Norges Bank og pengevesenet mv. (sentralbankloven) av 24. mai 1985. Loven slår fast at Norges Bank skal være et utøvende og rådgivende organ for penge-, kreditt- og valutapolitikken. Banken skal utstede sedler og mynter, fremme et effektivt betalingssystem innenlands og overfor utlandet, og overvåke penge-, kreditt- og valutamarkedene. Oppgaven Norges Bank har med å forvalte Statens pensjonsfond utland, er regulert gjennom lov om Statens pensjonsfond og mandat for forvaltningen av Statens pensjonsfond utland (SPU) fastsatt av Finansdepartementet.

De øverste organene i Norges Bank er hovedstyret og representantskapet.

Hovedstyret er oppnevnt av Kongen i statsråd og har den utøvende og rådgivende myndighet i banken. Totalt har hovedstyret 12 medlemmer, inklusiv to varamedlemmer og to representanter fra de ansatte. Hovedstyret har ansvaret for å realisere de mål som er satt av myndighetene for bankens virksomhet, herunder prisstabilitet, finansiell stabilitet og å skape merverdi i kapitalforvaltningen. Hovedstyret påser at bankens virksomhet er forsvarlig organisert. Det fastsetter strategi for virksomheten og utarbeider hvert år forslag til budsjett for kommende driftsår, samt årsberetning og årsregnskap. Hovedstyret påser også at bankens virksomhet, regnskap og formuesforvaltning er gjenstand for betryggende kontroll, herunder at banken har hensiktsmessige systemer for risikostyring og internkontroll. Hovedstyret benytter internrevisjonen til uavhengig vurdering av risikostyring og internkontroll.

Representantskapet er valgt av Stortinget og består av 15 medlemmer. Representantskapet er Norges Banks tilsyns- og kontrollorgan og har et overordnet ansvar for å føre tilsyn med virksomhetens drift og etterlevelse av formelle rammer. Representantskapet vedtar årlig budsjett for Norges Bank, fastsetter årsregnskap og velger revisor. Representantskapet har sitt eget tilsynssekretariat som utfører sekretariats- og tilsynsoppgaver.

Sentralbanksjefen forestår bankens administrasjon og gjennomføring av vedtakene. Visesentralbanksjefene er henholdsvis første og andre stedfortreder. Ansvaret for gjennomføringen av oppdraget med å forvalte Statens pensjonsfond utland er lagt til Norges Bank Investment Management (NBIM). Hovedstyret har delegert beslutningsmyndighet direkte til lederen for NBIM gjennom stillingsinstruks og investeringsmandat.

Risikostyring og internkontroll

Norges Bank arbeider systematisk med risikostyring og internkontroll. I henhold til forskrift om risikostyring og internkontroll i Norges Bank foretas det, med utgangspunkt i definerte mål og strategier, regelmessige gjennomganger av vesentlige risikoer for alle virksomhetsområder. Lederne av virksomheten vurderer løpende gjennomføring av internkontrollen, og en gang årlig foretas en oppsummerende vurdering av internkontrollen for hele virksomheten.

Hovedstyret har det overordnede ansvaret for risikostyring og skal sørge for forsvarlig organisering av virksomheten. Internrevisjonen støtter hovedstyret i utøvelsen av ansvaret og avgir en årlig uavhengig vurdering av risikostyring og internkontroll til hovedstyret.

Rolle- og ansvarsdelingen innenfor risikostyringssystemet i banken er organisert langs «tre forsvarslinjer»:

Første forsvarslinje: Operative risikostyrings- og kontrollaktiviteter som gjennomføres i virksomheten. Alle ledere har ansvar for risikostyring innen sitt ansvars- og myndighetsområde. Risikovurdering og etterlevelse skal være en integrert del av forretningsprosessene og omfatter også styring av utkontrakterte tjenester. Første forsvarslinje rapporterer til avdelingsleder.

Andre forsvarslinje: De sentrale funksjonene for risikostyring og etterlevelse skal rådgi og støtte avdelingene. De skal utfordre første forsvarslinjes vurderinger, og overvåke at første forsvarslinje gjennomfører egnede kontroller. Funksjonene koordinerer rapportering til ledelsen og hovedstyret. Andre forsvarslinje rapporterer til leder for virksomhetsområdene.

Tredje forsvarslinje: Internrevisjonen er underlagt hovedstyret og skal, uavhengig av administrasjonen, vurdere om risikostyring og etterlevelse fungerer som forutsatt. Årsplan for internrevisjonen fastsettes av hovedstyret, og leder for internrevisjonen rapporterer til hovedstyret.

Dette systemet legger til rette for tilfredsstillende arbeidsdeling og uavhengighet mellom beslutningstakere, kontrollerende og rapporterende funksjoner.

Norges Banks representantskap, som rapporterer direkte til Stortinget, fører tilsyn med hovedstyrets styring av og kontroll med Norges Bank. Representantskapets medlemmer er valgt av Stortinget. Ansvarsområdet omfatter blant annet å vedta budsjett etter forslag fra hovedstyret, fastsette årsregnskap utarbeidet av hovedstyret og velge revisor, godkjenne revisors planer og kostnader. Representantskapet rapporterer årlig til stortinget i egen rapport.

Norges Banks hovedstyre

STÅENDE F.V.: Kjersti-Gro Lindquist, Egil Matsen, Kristine Landmark, Jon Nicolaisen, Øystein Olsen, Steinar Juel, Kjetil Storesletten, Karen Helene Ulltveit-Moe, Arne Hyttnes og Mona Helen Sørensen

SITTENDE F.V.: Kristine Ryssdal og Kathryn Moore Baker

Hovedstyret består av åtte medlemmer – alle oppnevnt av Kongen i statsråd. Sentralbanksjefen er leder og visesentralbanksjefene er henholdsvis første og andre nestleder. De fem andre medlemmene er ikke ansatt i banken. Det er videre oppnevnt to varamedlemmer for de eksterne medlemmene. Disse møter fast, og de har stemmerett i administrative saker. De ansatte har to medlemmer som deltar ved behandling av administrative saker som gjelder den interne driften i banken og forholdene for de ansatte, slik at hovedstyret da har tolv medlemmer.

Hovedstyret har fire saksforberedende og rådgivende underutvalg, som gjennom sitt arbeid styrker og effektiviserer drøftingene i hovedstyret:

Revisjonsutvalget

Revisjonsutvalget ble opprettet i 2006. Utvalgets oppgaver er innrettet mot oppfølging, tilsyn og kontroll med regnskapsapportering, operasjonell risiko, etterlevelse og systemene for risikostyring og intern kontroll. Revisjonsutvalget har tre medlemmer og internrevisjonen fungerer som utvalgets sekretariat.

Minst én gang årlig har utvalget eget møte med ekstern revisor, uten deltakelse fra bankens ledelse eller administrasjon.

Kompensasjonsutvalget

Kompensasjonsutvalget ble opprettet i 2009. Utvalget skal bidra til grundig og uavhengig behandling av saker som gjelder bankens lønns- og kompensasjonsordninger. Kompensasjonsutvalget har tre medlemmer og sentral stab fungerer som utvalgets sekretariat.

Eierskapsutvalget

Eierskapsutvalget ble opprettet i 2015. Utvalget skal forberede hovedstyrets behandling av saker som gjelder bankens ansvarlige forvaltningsvirksomhet og beslutninger om utelukkelse og observasjon av selskaper fra investeringsuniverset for Statens pensjonsfond utland (SPU), innenfor de rammene som er gitt i Finansdepartementets mandat for forvaltningen av SPU og departementets retningslinjer for observasjon og utelukkelse fra SPUs investeringsunivers.

Eierskapsutvalget har tre medlemmer, med en visesentralbanksjef som leder. NBIM fungerer som utvalgets sekretariat.

Minst en gang årlig skal eierskapsutvalget ha eget møte med leder for Etikkrådet for Statens pensjonsfond utland.

Risiko- og investeringsutvalget

Risiko- og investeringsutvalget ble opprettet i 2015. Utvalget skal bidra til å styrke og effektivisere hovedstyrets arbeid med saker knyttet til investeringsstrategi, gjeldende eksponering, vurdering av resultater, fastsettelse og utnyttelse av risikorammer, samt investeringsbeslutninger av særlig størrelsen og betydning.

Risiko- og investeringsutvalget har tre medlemmer, med en visesentralbanksjef som leder. NBIM fungerer som utvalgets sekretariat.

Hovedstyremedlemmene

Øystein Olsen

Utnevnt på nytt som sentralbanksjef og leder for hovedstyret for en ny åremålsperiode på seks år fra 1. januar 2017. Olsen har sittet i stillingen siden 1. januar 2011.

Olsen har blant annet vært administrerende direktør for Statistisk sentralbyrå og ekspedisjonssjef i Finansdepartementet. Han har vært leder for, eller medlem av, flere offentlige utvalg. Olsen har sosialøkonomisk embetseksamen fra Universitetet i Oslo.

Jon Nicolaisen

Utnevnt til visesentralbanksjef og første nestleder av hovedstyret fra 1. april 2014 for en periode på inntil seks år.

Nicolaisen følger opp sentralbankvirksomheten, med særlig ansvar for bankens arbeid knyttet til finansiell stabilitet. Nicolaisen har erfaring blant annet som avdelingsdirektør og nestleder i økonomiavdelingen i Finansdepartementet, seksjonsleder i OECD-sekretariatet og direktør for Norges Bank Pengepolitikk. Nicolaisen har sosialøkonomisk embetseksamen fra Universitetet i Oslo.

Egil Matsen

Utnevnt til visesentralbanksjef og andre nestleder av hovedstyret fra 18. januar 2016 for et tidsrom på inntil seks år. Leder av risiko- og investeringsutvalget og eierskapsutvalget i hovedstyret.

Matsen har et særlig ansvar for å følge opp Norges Bank Investment Management sine saker til hovedstyret. Matsen har erfaring blant annet som professor og instituttleder ved Institutt for samfunnsøkonomi, NTNU. Tidligere har han blant annet vært Fulbright-stipendiat ved Harvard University og forsker i Norges Bank. Viktigste forskningsfelt: Makroøkonomi, finans og adferdsøkonomi. Matsen er dr.oecon. fra Norges Handelshøyskole.

Kjetil Storesletten

Oppnevnt som styremedlem for perioden 1. januar 2014 – 31. desember 2021. Medlem av risiko- og investeringsutvalget i hovedstyret.

Storesletten er professor ved Økonomisk institutt, Universitetet i Oslo. Han har tidligere vært tilknyttet Stockholms universitet og Federal Reserve Bank of Minneapolis. Storesletten er president i European Economic Association og er Fellow of Econometric Society. Han har også vært medlem av Thøgersen-utvalget, oppnevnt av regjeringen. Viktigste forskningsfelt: Makroøkonomi og finansiell økonomi med vekt på risikodeling og prissetting i finansmarkedene. Storesletten er siviløkonom fra Norges Handelshøgskole og har PhD i samfunnsøkonomi fra Carnegie Mellon University.

Karen Helene Ulltveit-Moe

Oppnevnt som styremedlem for perioden 1. januar 2014 – 31. desember 2021. Leder av revisjonsutvalget og medlem av eierskapsutvalget i hovedstyret.

Ulltveit-Moe er professor ved Økonomisk institutt, Universitetet i Oslo, og Research Fellow ved Centre for Economic Policy Research (CEPR) og CESifo. Hun var tidligere tilknyttet Norges Handelshøyskole. Ulltveit-Moe har bred styreerfaring fra næringslivet, og har blant annet vært medlem av styret i Unitor, Kverneland Group, Renewable Energy Corporation (REC), Norwegian Property og Gassnova. Hun har videre vært medlem av representantskapet i Storebrand og bedriftsforsamlinga i Norsk Hydro og Norske Skog. Ulltveit-Moe har også vært leder eller medlem av en rekke offentlige utvalg, herunder Skauge-utvalget, Finanskriseutvalget, Europautredningen og Arbeidstidutvalget. Hennes primære forskningsfelt ligger innen internasjonal økonomi, produktivitetsanalyse og skatte- og næringspolitikk. Ulltveit-Moe er siviløkonom fra Universität Mannheim og dr. oecon. fra Norges Handelshøyskole.

Kathryn Moore Baker

Oppnevnt som styremedlem for perioden 1. januar 2016 – 31. desember 2019. Medlem av revisjonsutvalget og risiko- og investeringsutvalget i hovedstyret.

Baker har bred styreerfaring og er blant annet styremedlem i Akastor og DOF og styreleder i Catena Media. Hun har tidligere vært partner i private equity-selskapet Reiten & Co og konsulent i McKinsey & Company. Hun har også vært styreleder i blant annet Norsk Venturekapitalforening (NVCA), Safe Road og Europrocessing International, samt styremedlem i blant annet Data Respons og BW Gas. Baker har bachelorgrad i samfunnsøkonomi fra Wellesley College og MBA fra Tuck School of Business at Dartmouth College.

Steinar Juel

Oppnevnt som styremedlem for perioden 1. januar 2016 – 31. desember 2019. Medlem av revisjonsutvalget og kompensasjonsutvalget i hovedstyret.

Juel er samfunnsøkonom i Civita. Han har lang erfaring fra Kreditkassen/Nordea, det meste av tiden som sjeføkonom. Tidligere har han arbeidet i Norges Bank, Finansdepartementet, Bankforeningen og EFTA-sekretariatet i Genève, og han var personlig rådgiver for finansministrene Rolf Presthus og Arne Skauge. Juel har sosialøkonomisk embetseksamen fra Universitetet i Oslo.

Kristine Ryssdal

Oppnevnt som styremedlem for perioden 1. januar 2018 – 31. desember 2021. Medlem av eierskapsutvalget i hovedstyret.

Ryssdal er juridisk direktør i Yara. Hun har også tidligere erfaring fra næringslivet som VP Legal i Statoil, juridisk direktør i REC og advokat i Norsk Hydro. I tillegg har hun mange års erfaring fra Regjeringsadvokaten. Hun var tidligere styremedlem i Borregaard ASA, har sittet i ulike styrer i REC-konsernet og vært medlem av representantskapet i Kommunalbanken. Ryssdal er jurist fra Universitetet i Oslo og har en Master of Laws fra London School of Economics. Hun har også møterett for Høyesterett.

Arne Hyttnes, 1. varamedlem

Oppnevnt for perioden 4. mars 2016 – 31. desember 2019. Leder av kompensasjonsutvalget i hovedstyret.

Hyttnes har lang erfaring fra finansnæringen, herunder DnC/DnB, Sparebankforeningen, Finans Norge og Bankenes sikringsfond. Hyttnes var fire år administrerende direktør for SND og har også styreerfaring fra blant annet NHH og Ungt Entrepenørskap. Hyttnes er siviløkonom fra Norges Handelshøyskole.

Kristine Landmark, 2. varamedlem

Oppnevnt for perioden 4. mars 2016 – 31. desember 2019. Medlem av kompensasjonsutvalget i hovedstyret.

Landmark har bred erfaring fra næringslivet, herunder Sunnmørsbanken, og som administrerende direktør for Stokke AS og Slettvoll Møbler AS. Hun har også erfaring fra ulike verv og styrer. Av aktive styreverv kan blant annet nevnes Hexagon Composites, Arendals Fossekompani, Norway Royal Salmon, Plantasjen, Flokk/Scandinavian Business Seating og Ratos AB. Landmark er siviløkonom fra Norges Handelshøyskole.

Representanter for de ansatte:

Mona Helen Sørensen

Representant for de ansatte for perioden 1. januar 2017 – 31. desember 2020.

Ansatt i Norges Bank i 1991. Leder og hovedtillitsvalgt i Finansforbundet i Norges Bank fra 1. januar 2016. Sørensen har en bachelor i økonomi og administrasjon og en Executive Master of Management med spesialisering i brukerrettet organisasjonspsykologi fra Handelshøyskolen BI. Robert Kjørholt Leirpoll er varamedlem for Mona Sørensen.

Kjersti-Gro Lindquist

Representant for de ansatte for perioden 1. august 2018 – 31. desember 2020.

Ansatt i Norges Bank i 2000-2009, deretter fra 2012. Har doktorgrad i samfunnsøkonomi fra Universitetet i Oslo. Kristoffer Haugen er varamedlem for Kjersti-Gro Lindquist.

Hovedstyrets sammensetning ble endret fra 1. august 2018. Kjersti-Gro Lindquist erstattet Nina Larsson Midthjell som representant for de ansatte.

Hovedstyrets arbeid

Hovedstyret har ansvar for alle deler av bankens virksomhet. Det gir et stort spenn i oppgaver og saker som hovedstyret behandler.

De siste årene har hovedstyret hatt 16–18 møter per år og behandlet opp mot 250 saker. Hovedstyret benytter i tillegg seminarformen til mer utdypende presentasjoner og drøfting med administrasjonen om premissene for viktige saker som kommer på styreagendaen. Seminarene benyttes særlig til temaer innenfor pengepolitikk, finansiell stabilitet og kapitalforvaltning. I tillegg bruker hovedstyrets fire underutvalg i størrelsesorden 50–60 timer per år på å forberede utvalgte saker som skal behandles i hovedstyret. Stolpediagrammet viser at hovedstyrets tidsbruk er forholdsvis jevnt fordelt mellom sentralbankvirksomheten og kapitalforvaltningen

Figuren på neste side viser et utvalg av sentrale saker som hovedstyret har behandlet i 2018.

Hovedstyrets tidsbruk 2014–2018

2014

2015

2016

2017

2018

Antall styremøter

14

16

17

17

18

Antall styreseminarer

8

9

11*

9

10

Antall styresaker

180

218

248

248

232

Samlet tid i møter og seminarer

78 timer

103 timer

127 timer*

108 timer

107 timer

Forberedende utvalgsmøter:

- Revisjonsutvalget

5

7

7

7

7

- Kompensasjonsutvalget

4

2

3

4

6

- Eierskapsutvalget

-

7

7

5

5

- Risiko- og investeringsutvalget

-

7

10

9

6

Samlet tidsbruk i utvalgsmøter

25 timer

44 timer

72 timer

56 timer

45 timer

* Ekstra tid på å drøfte strategi for Norges Bank 2017–19, herunder et eget strategiseminar over tre dager.

Tid på saker i sentralbankvirksomheten og NBIM

sentrale saker i hovedstyret 2018

Organisasjonskart Norges Bank

Hovedstyrets årsberetning

Norges Bank skal fremme økonomisk stabilitet og forvalter store verdier på vegne av fellesskapet. Banken utøver pengepolitikken, overvåker stabiliteten i det finansielle systemet og bidrar til robuste og effektive betalingssystemer og finansmarkeder. Norges Bank forvalter egne valutareserver, og Statens pensjonsfond utland (SPU) på vegne av staten. Forvaltningen av SPU skal gi høyest mulig avkastning over tid innenfor mandatets rammer.

2018 var et begivenhetsrikt år for Norges Bank. Den 2. mars fastsatte regjeringen en ny forskrift for pengepolitikken med et nytt inflasjonsmål. Det operative målet er nå en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2 prosent.

19. oktober la regjeringen frem en stortingsmelding om ny sentralbanklov. Det var et viktig skritt i å avklare sentrale spørsmål vedrørende Norges Banks mandat, oppgaver og organisering. Regjeringen legger opp til at Statens pensjonsfond utland forblir i Norges Bank, og at det etableres en egen fagkomité for å styrke arbeidet med pengepolitikk og finansiell stabilitet. Stortinget ga sin tilslutning til meldingen i februar 2019.

I september satte Norges Bank opp styringsrenten for første gang på syv år. Hvis økonomien utvikler seg slik vi så for oss, er det starten på en gradvis normalisering av rentenivået. De siste årene har det vært god vekst i økonomien, og arbeidsmarkedet har vært i bedring. Oppgang hos våre handelspartnere har bidratt til å løfte veksten her hjemme.

Samtidig vurderes sårbarheten i det norske finansielle systemet å ha økt noe det siste året, hovedsakelig som følge av økende priser på næringseiendom. 13. desember 2018 ga Norges Bank råd til Finansdepartementet om å øke kravet til motsyklisk kapitalbuffer fra 2,0 til 2,5 prosent fra 31. desember 2019. Finansdepartementet besluttet å følge rådet.

Avkastningen for SPU i 2018 var -6,1 prosent målt i fondets valutakurv før forvaltningskostnader.

Målt over hele perioden 1998-2018 har den årlige avkastningen for fondet vært på 5,5 prosent. Årlig netto realavkastning, etter fradrag for inflasjon og forvaltningskostnader, var 3,6 prosent i denne perioden.

Pengepolitikk

Regjeringen fastsatte 2. mars 2018 en ny forskrift for pengepolitikken. Det operative målet er nå en årsvekst i konsumprisene som over tid er nær 2 prosent. Inflasjonsstyringen skal være fremoverskuende og fleksibel, slik at den kan bidra til høy og stabil produksjon og sysselsetting samt til å motvirke oppbygging av finansielle ubalanser. Den nye forskriften klargjør mandatet for pengepolitikken og underbygger den fleksible praktiseringen av inflasjonsstyringen.

Hos Norges handelspartnere var det god økonomisk vekst i 2018, men veksten avtok noe i løpet av høsten. Oppbremsingen skyldtes blant annet strammere finansielle forhold og økt usikkerhet som følge av handelskonflikter. I mange land fortsatte arbeidsledigheten å falle, og lønnsveksten tok seg noe opp. Prisveksten tiltok også, særlig som følge av høyere energipriser. Kjerneprisveksten hos de fleste av Norges handelspartnere holdt seg relativt stabil i 2018 og var noe under inflasjonsmålene.

Rentenivået internasjonalt var fortsatt lavt, men styringsrentene i USA, Storbritannia og Sverige ble satt opp i løpet av 2018. Den europeiske sentralbanken avsluttet sine netto obligasjonskjøp ved slutten av året. Terminrentene hos våre viktigste handelspartnere falt samlet sett noe gjennom 2018 og indikerte ved utgangen av året en svært gradvis renteoppgang internasjonalt fremover.

Norske pengemarkedsrenter steg i 2018. Heving av styringsrenten i september og høyere pengemarkedspåslag bidro til oppgangen. Boliglånsrentene ble satt opp etter at Norges Bank økte styringsrenten i september.

Oljeprisen svingte mye gjennom 2018. Den steg fra under 70 dollar per fat ved starten av året til over 85 dollar i løpet av høsten. Deretter avtok prisen til under 55 dollar per fat ved utgangen av året. Utviklingen var særlig påvirket av forhold på tilbudssiden i oljemarkedet. Mot slutten av året bidro usikkerhet om utsiktene for verdensøkonomien til en nedgang i prisen. Prisene på fremtidige oljeleveranser var litt høyere ved publisering av Pengepolitisk rapport 4/18 enn på samme tid året før.

Kronekursen, målt ved den importveide indeksen I-44, styrket seg fra årsskiftet og utover høsten. Mot slutten av året svekket kronen seg, parallelt med at oljeprisen falt og usikkerheten i internasjonale finansmarkeder økte.

Oppturen i norsk økonomi som begynte i 2016, fortsatte gjennom 2018. God vekst internasjonalt og lave renter var med på å trekke opp aktiviteten. Etter flere år med betydelige fall begynte petroleumsinvesteringene å øke i 2018, og eksporten fra oljeleverandørene tok seg opp. Det bidro til at den økonomiske veksten holdt seg oppe. Boliginvesteringene avtok markert i 2018 etter flere år med sterk oppgang. Økt prisvekst dempet veksten i husholdningenes disponible inntekter, og veksten i konsumet var litt lavere enn året før.

Kapasitetsutnyttingen i norsk økonomi syntes å være noe under et normalt nivå ved inngangen til 2018. Gjennom året ble det gradvis mindre ledige ressurser i økonomien, og ved utgangen av året så kapasitetsutnyttingen ut til å være nær et normalt nivå. Arbeidsmarkedet bedret seg, og sysselsettingen økte. Arbeidsledigheten endret seg lite i samme periode. Det skyldes delvis at arbeidsstyrken økte som følge av at flere meldte seg på arbeidsmarkedet.

Lønnsveksten tok seg videre opp i 2018. Veksten tiltok blant annet som følge av et strammere arbeidsmarked, men var fortsatt moderat.

Konsumprisveksten økte gjennom 2018. En betydelig økning i elektrisitetsprisene bidro til oppgangen. Også den underliggende inflasjonen tiltok, blant annet drevet av oppgang i lønnsveksten. Årsveksten i konsumprisindeksen (KPI) var på 2,7 prosent i 2018. Justert for avgiftsendringer og uten energivarer (KPI-JAE) var prisveksten 1,6 prosent.

I de pengepolitiske avveiingene ble det gjennom 2018 lagt vekt på at oppgangen i norsk økonomi så ut til å fortsette, og at kapasitetsutnyttingen nærmet seg et normalt nivå. Den underliggende prisveksten var lav, men tiltok og var mot slutten av året nær inflasjonsmålet. Hovedstyrets vurdering var at en uendret rente lenge kunne bidra til at priser og lønninger skyter fart og finansielle ubalanser bygger seg opp. Da øker risikoen for et kraftig tilbakeslag frem i tid. På den annen side la hovedstyret vekt på at utsiktene og risikobildet tilsa at renteoppgangen burde være gradvis. En rask renteoppgang vil kunne bremse den økonomiske oppgangen slik at arbeidsledigheten øker og prisveksten blir for lav. Den lange perioden med lave renter og tiltakende gjeldsbelastning har økt usikkerheten om virkningene av høyere renter. Det talte for å gå varsomt frem i rentesettingen.

Styringsrenten ble holdt på 0,5 prosent frem til september 2018. Da ble den satt opp til 0,75 prosent. Renten ble deretter holdt uendret ut året.

Prognosen for styringsrenten ble oppjustert i første halvår av 2018 og deretter noe nedjustert i andre halvår. Prognosene som ble publisert i Pengepolitisk rapport 4/18 i desember, innebar en styringsrente som heves gradvis, til 2 prosent ved utgangen av 2021. Kapasitetsutnyttingen var anslått å stige og bli liggende over et normalt nivå de nærmeste årene, mens den underliggende inflasjonen var ventet å holde seg nær 2 prosent i årene som kommer.

Pressekonferanse med rentebeslutning og presentasjon av Pengepolitisk rapport 1/18

Finansiell stabilitet

Et stabilt og velfungerende finansielt system er viktig for å sikre betalinger, finansiering og risikofordeling i samfunnet. Norges Bank har et særlig ansvar for å bidra til robuste og effektive finansmarkeder og betalingssystemer.

I rapporten Finansiell stabilitet 2018 vurderes sårbarheten i det norske finansielle systemet å ha økt noe siden forrige rapport i 2017, hovedsakelig som følge av økende priser på næringseiendom. Samtidig har bankene blitt mer robuste, og tiltak fra myndighetene har begrenset låneopptak i sårbare husholdninger. Utsiktene for finansiell stabilitet er samlet sett om lag uendret det siste året.

Husholdningenes gjeldsbelastning er høy og er en viktig sårbarhet for norsk økonomi. Gjeldsveksten i husholdningene falt noe i 2018, men er fremdeles høyere enn inntektsveksten. Boligprisene har steget over mange år, og det har bidratt til gjeldsoppbyggingen i husholdningene. Etter et fall i 2017 steg boligprisene i første halvdel av 2018. I andre halvdel av 2018 flatet boligprisene ut. Selv om boligprisveksten er redusert, innebærer det høye nivået på boligprisene fortsatt en sårbarhet.

Finansdepartementet besluttet i juni 2018 å videreføre boliglånsforskriften. Kravene i forskriften og gradvis høyere renter vil bidra til å dempe gjeldsveksten og på sikt husholdningenes sårbarhet overfor forstyrrelser.

I markedet for næringseiendom har den sterke veksten i beregnede salgspriser på de mest attraktive kontorlokalene i Oslo fortsatt. Dette gir økt sårbarhet i det finansielle systemet. Prisene på næringseiendom kan falle kraftig ved en markert økning i lange renter eller risikopremier, eller ved et økonomisk tilbakeslag som gir fallende leiepriser. Erfaringer viser at lån til næringseiendom i slike forløp kan påføre bankene store tap.

Alle norske banker oppfyller kapitalkravene, og de store bankene har en ren kjernekapitaldekning som ligger over de langsiktige kapitalmålene. Bankene oppfyller likviditetskravene og har hatt god tilgang på finansiering gjennom 2018. Stresstesten i Finansiell Stabilitet 2018 viser at bankene må bruke hele den motsykliske kapitalbufferen og en del av de andre bufferne dersom de skal opprettholde kredittilbudet ved et kraftig tilbakeslag i norsk økonomi.

Norges Bank utarbeider beslutningsgrunnlaget og gir Finansdepartementet kvartalsvise råd om nivået på den motsykliske kapitalbufferen i bankene. Kravet til motsyklisk kapitalbuffer inngår som en del av det samlede kravet til ren kjernekapitaldekning i bankene. Bankene bør bygge og holde en motsyklisk kapitalbuffer når finansielle ubalanser bygger seg opp eller har bygd seg opp. I vurderingen av finansielle ubalanser tar Norges Bank utgangspunkt i utviklingen i kreditt, eiendomspriser og bankenes finansiering. Kravet til motsyklisk kapitalbuffer var 2,0 prosent gjennom 2018. I desember 2018 ga Norges Bank råd om å øke bufferkravet fra 2,0 til 2,5 prosent, med virkning fra 31. desember 2019. Finansdepartementet besluttet å følge rådet.

EU-regelverk som krever mindre kapital for å oppnå samme nivå på risikovektet kapitaldekning, vil trolig bli implementert i løpet av 2019. Det innebærer at bankene kan møte en økning i bufferkravet uten å gjøre betydelige tilpasninger.

Nye lovregler om innskuddsgaranti og krisehåndtering av banker trådte i kraft 1. januar 2019. Med det nye regelverket må investorer i bankobligasjoner og -sertifikater være forberedt på å bidra i rekapitaliseringen dersom en bank opplever kraftig fall i kapitaldekningen og trenger ny egenkapital. Finanstilsynet skal utarbeide krisetiltaksplaner for de bankene som er for viktige til å bli avviklet.

DNB og Kommunalbanken er utpekt som systemviktige finansforetak som har høyere kapitalkrav enn andre banker. Finanstilsynet har foreslått endringer i regelverket for identifisering av systemviktige banker, slik at markedsandeler for foretakslån i ulike regioner tillegges vekt. Med forslaget vil også de største regionale bankene bli utpekt som systemviktige. Norges Bank mener store regionale banker som blir klassifisert som for viktige til å bli avviklet etter regelverket for krisehåndtering, også bør vurderes underlagt tilsvarende kapitalkrav som systemviktige banker, slik Finanstilsynet har foreslått.

Bred mediedekning av årstalen 2018

Forvaltning av Statens pensjonsfond utland

Ved utgangen av 2018 var markedsverdien til Statens pensjonsfond utland 8 256 milliarder kroner, en nedgang på 233 milliarder kroner fra inngangen til året. Avkastningen tilsvarte -485 milliarder kroner, mens tilførselen var på 34 milliarder kroner. 2018 var det første året med netto tilførsel til fondet siden 2015. Endringer i kronekursen økte fondets verdi med 224 milliarder kroner, men det har ingen betydning for fondets internasjonale kjøpekraft.

Arbeidet med å integrere hensynet til ansvarlig forvaltning er omtalt under Samfunnsansvar på side 57.

Fondets avkastning før forvaltningskostnader var -6,1 prosent målt i fondets valutakurv i 2018. Aksjeavkastningen var -9,5 prosent og obligasjonsavkastningen 0,6 prosent. Avkastningen på investeringer i unotert eiendom var 7,5 prosent. Forvaltningskostnadene utgjorde til sammen 0,05 prosent av fondets kapital.

Fondets samlede avkastning i 2018 var den nest laveste siden 1998. Aksjeandelen i fondet har økt over tid, og aksjeavkastningen er derfor viktigere for fondets samlede resultat nå enn i tidligere år. Fondets aksjeavkastning i 2018 var den fjerde laveste siden 1998. Aksjeavkastningen var -40,7 prosent i 2008, -24,4 prosent i 2002 og -14,6 prosent i 2001. Investeringene i Statens pensjonsfond utland er langsiktige. Hovedstyret er forberedt på betydelige svingninger i fondets avkastning fra år til år, og legger vekt på at resultatene må vurderes over tid.

Målt over hele perioden 1998-2018 har den årlige avkastningen for fondet vært på 5,5 prosent. Årlig netto realavkastning, etter fradrag for inflasjon og forvaltningskostnader, var 3,6 prosent i denne perioden.

Norges Bank forvalter fondet med sikte på høyest mulig avkastning over tid, innenfor de rammene som Finansdepartementet har gitt i mandatet for forvaltningen. Banken følger ulike investeringsstrategier. For perioden 2013–2018 kan strategiene deles inn i hovedgruppene allokering, verdipapirseleksjon og markedseksponering. De ulike strategiene som banken benytter i forvaltningen utfyller hverandre. Målet er at de samlet gir en høyere avkastning enn referanseindeksen over tid.

I 2018 var fondets avkastning før forvaltningskostnader 0,3 prosentpoeng lavere enn i referanseindeksen. Resultatbidragene fra de ulike strategiene viser at både allokering, verdipapirseleksjon og markedseksponering bidro til at avkastingen ble lavere enn i referanseindeksen. Resultatbidragene fra aksje-, rente- og eiendomsforvaltningen viser at det var aksjeforvaltningen som bidro til fondets mindreavkastning i 2018.

Eiendomsinvesteringer finansieres ved å selge aksjer og obligasjoner, og resultatene rapporteres som en delstrategi innenfor allokering. I 2018 var avkastningen i unotert eiendom høyere enn på de aksjene og obligasjonene som ble solgt for å finansiere dem.

Hovedstyret legger vekt på at resultatene må vurderes over tid. Målt over seksårsperioden fra og med 2013 har de ulike strategiene gitt en årlig meravkastning før forvaltningskostnader på 0,18 prosentpoeng. I denne perioden har bidraget til meravkastning vært negativt fra allokering, men positivt fra både verdipapirseleksjon og markedseksponering.

Over hele perioden 1998-2018 har fondets avkastning vært 0,25 prosentpoeng høyere enn avkastningen på referanseindeksen fra Finansdepartementet, før forvaltningskostnader.

Målet om høyest mulig avkastning skal nås innenfor en akseptabel risiko. Risikoen måles, analyseres og følges opp ved bruk av et bredt sett av måltall og ulike typer analyser. En sentral bestemmelse i mandatet fra Finansdepartementet er at Norges Bank skal legge opp forvaltningen med sikte på at forventet relativ volatilitet ikke overstiger 1,25 prosentpoeng. I 2018 var forventet relativ volatilitet under 0,4 prosentpoeng.

Hovedstyret legger vekt på at en kostnadseffektiv gjennomføring av forvaltningen bidrar til målet om høyest mulig avkastning. I perioden 2013–2018 var den årlige forvaltningskostnaden 0,06 prosent av fondets markedsverdi. I 2018 var samlede forvaltningskostnader målt i kroner 4,5 milliarder, mot 4,7 milliarder i 2017.

En viktig del av Norges Banks forvaltningsoppdrag er å gi råd om videreutvikling av forvaltningen. I løpet av 2018 ga hovedstyret blant annet råd og innspill om regelen for tilbakevekting av aksjeandelen, retningslinjene for utelukkelse og observasjon, miljømandatene og investeringer i unotert infrastruktur for fornybar energi.

I tråd med mandatet rapporteres resultater og hovedstyrets vurdering i en egen årlig rapport om forvaltningen av Statens pensjonsfond utland.

Hovedstyret er tilfreds med at avkastningen over tid har vært god, og høyere enn avkastningen på referanseindeksen som forvaltningen måles mot.

Arbeid på NBIMs kontor i New York

Valutareservene

Valutareservene er bankens beredskap i internasjonal valuta og skal kunne benyttes til transaksjoner i valutamarkedet som ledd i gjennomføringen av pengepolitikken, ut fra hensynet til finansiell stabilitet og for å møte Norges Banks internasjonale forpliktelser. Det legges stor vekt på at valutareservene er plassert i likvide papirer. Innenfor disse rammene er siktemålet at forvaltningen skal være kostnadseffektiv og gi positiv meravkastning.

Valutareservene er delt inn i en renteportefølje og en aksjeportefølje. I tillegg inkluderer valutareservene en petrobufferportefølje. Formålet med petrobufferporteføljen er å sørge for en hensiktsmessig håndtering av statens behov for veksling mellom utenlandsk valuta og norske kroner, samt å foreta overføringer til/fra Statens pensjonsfond utland.

Valutareservene kan ikke plasseres i verdipapirer som er utelukket fra investeringsuniverset til Statens pensjonsfond utland i tråd med de etiske retningslinjene. For begge porteføljene er det krav om en indeksnær forvaltning, hvor forventet relativ volatilitet ikke skal overstige 0,5 prosentpoeng.

I henhold til hovedstyrets prinsipper skal det gjennomføres en rebalansering dersom aksjeandelen avviker med fire prosentpoeng fra strategisk aksjeandel. En slik rebalansering ble foretatt ved utgangen av september, som følge av sterk vekst i verdien av aksjeporteføljen, ved en overføring på 21 milliarder kroner fra aksje- til renteporteføljen.

De siste ti årene er det gjort flere endringer i strategien for valutareservene. Investeringsuniverset er gradvis endret i retning av snevrere referanseindekser for å redusere kompleksitet og øke likviditeten i reservene. Med bakgrunn i årlig gjennomgang av strategien for valutareservene vedtok hovedstyret i november å redusere den strategiske aksjeandelen fra 35 til 20 prosent. Endringen ble implementert i løpet av første halvdel av desember ved en overføring på ytterligere 65 milliarder kroner fra aksje- til renteporteføljen.

Markedsverdien av valutareservene var 511,8 milliarder kroner ved utgangen av 2018 fordelt på 97,5 milliarder i aksjeporteføljen, 408,8 milliarder i renteporteføljen og 5,5 milliarder kroner i petrobufferporteføljen. Valutareservens størrelse er om lag uendret siden utgangen av 2017. En positiv avkastning målt i norske kroner ble motvirket av en netto utflyt på 18,5 milliarder – i hovedsak fra petrobufferporteføljen.

De totale valutareservene, eksklusive petrobufferporteføljen, oppnådde en avkastning på -0,8 prosent i 2018 målt i internasjonal valuta. Aksjeinvesteringene ga en avkastning på -7,0 prosent. Aksjeprisene falt i store deler av verden i 2018 og mot slutten av året var det også et betydelig fall i amerikanske aksjepriser. Investeringer i rentepapirer ga en avkastning på 1,0 prosent i 2018, i hovedsak som følge av løpende avkastning.

I løpet av de 10 siste årene har valutareservene oppnådd en årlig avkastning på 6,8 prosent. Det er styrets vurdering at resultatet av forvaltningen i 2018 og for den siste tiårsperioden er godt.

Betalingssystemet

Det følger av sentralbankloven § 1 at Norges Bank skal fremme et effektivt betalingssystem innenlands og overfor utlandet.

Norges Bank gjør opp betalinger mellom bankene på kontoene de har i Norges Bank og forsyner samfunnet med sedler og mynter på en måte som fremmer et effektivt betalingssystem. I tillegg overvåker Norges Bank betalingssystemet med hovedvekt på oppgjørs- og avregningssystemer.

Den finansielle infrastrukturen i Norge er effektiv. Det betyr at betalinger kan gjennomføres raskt, sikkert, til lave kostnader og på måter som er tilpasset brukernes behov. Det har i 2018 vært få avvik i systemene, og de oppfyller i stor grad internasjonale prinsipper. Enkelte sårbarheter gjør seg likevel gjeldende.

Betalingssystemets avhengighet av IT gjør det sårbart for operasjonell svikt og cyberkriminalitet. Norges Bank følger opp at interbanksystemene som er underlagt tilsyn, har tilfredsstillende forsvarsverk. Et viktig element er at systemeiere sørger for at kritiske IT-leverandører har etablert robuste beredskapsløsninger og at disse testes regelmessig. Norges Bank vil også fortsette å styrke beredskapen for å beskytte oppgjøret i Norges Bank.

Den tekniske driften av betalingssystemet er i stor grad utkontraktert. Systemeiernes ansvar endres ikke av at hele eller deler av driften utføres av andre. Det krever at systemeierne har ressurser og kompetanse til å følge opp leverandørene. Dersom en sentral IT-leverandør til betalingssystemet feiler, kan store deler av betalingssystemet bli rammet. Norges Bank følger opp systemeiernes kontroll med den utkontrakterte driften.

Driften av Norges Banks oppgjørssystem har vært stabil gjennom 2018. I oppgjørssystemet ble det i gjennomsnitt gjort opp betalinger for om lag 248 milliarder kroner hver dag. Ved utgangen av 2018 hadde bankene folio- og reserveinnskudd i Norges Bank på i alt 35,1 milliarder kroner.

I 2017 startet Finans Norge og Norges Bank et prosjektarbeid for å innføre en forbedret løsning for realtidsbetalinger med kontrollerbar risiko for bankene. Dette arbeidet ble stilt i bero i februar 2018 da syv nordiske banker offentliggjorde at de ville utrede muligheten for en felles nordisk infrastruktur for betalinger (betegnet P27). Fordi det ble antatt at avklaringene av premissene for P27 ville kreve mer tid enn opprinnelig planlagt og at banknæringen også vurderte mulige norske løsninger for raskere realtidsbetalinger, oppfordret Norges Bank i oktober 2018 de norske bankene til å gjenoppta arbeidet med å innføre en forbedret infrastruktur for realtidsbetalinger i norske kroner. Dette arbeidet er i gang i banknæringen, og Norges Bank vil gjennomføre nødvendige tilpasninger i sitt oppgjørssystem for å kunne gjøre opp realtidsbetalinger med kontrollerbar risiko for bankene.

En arbeidsgruppe i Norges Bank ga i mai en oversikt over forhold som bør vektlegges i en vurdering av om Norges Bank bør innføre digitale sentralbankpenger (DSP). Fase 2 av utredningen pågår nå. Arbeidsgruppen ser nærmere på formål med DSP, hvilke løsninger som best oppnår formålene og konsekvensene av dem. Arbeidsgruppens rapport kommer til våren. Dette er langsiktig arbeid og det er for tidlig å trekke noen konklusjoner. Et premiss for arbeidet er at DSP ikke skal svekke mulighetene for banker og andre finansforetak til å formidle kreditt.

Arbeidet med den nye seddelserien, utgave VIII, har gått som planlagt. 50- og 500-kroneseddelen ble satt i sirkulasjon 18. oktober. De to første valørene i serien, 100- og 200-kroneseddelen, ble satt i sirkulasjon i mai 2017. 1000-kroneseddelen skal etter planen utgis i fjerde kvartal 2019.

Samfunnsansvar

Hovedstyret har fastsatt etiske prinsipper for de ansatte som slår fast at banken skal holde en etisk høy standard, respektere menneskerettighetene og opptre samfunnsansvarlig i all vår virksomhet. Norges Bank aksepterer ingen former for diskriminering og korrupsjon. Hovedstyret har i 2018 oppdatert de etiske prinsippene for ansatte, og har endret de etiske prinsippene for de eksterne hovedstyremedlemmene. Endringene gjelder spesielt reglene om egenhandel.

Norges Banks virke forutsetter tillit og at virkemiddelbruken blir forstått. Derfor vektlegger banken åpenhet og søker løpende å bedre kommunikasjonen.

Ansvarlig forvaltning er en integrert del av Norges Banks forvaltning av Statens pensjonsfond utland. Ansvarlig forvaltning skal støtte opp under målet om høyest mulig avkastning over tid innenfor mandatets rammer. Langsiktig avkastning avhenger av bærekraftig utvikling og velfungerende markeder.

I forvaltningen søker banken å redusere finansielle risikoer forbundet med samfunns- og miljømessige forhold i de selskapene fondet er investert i. Dette gjøres ved å vurdere selskapsstyring og problemstillinger rundt bærekraft som vil kunne ha innvirkning på fondets resultater over tid. Problemstillingene integreres i arbeidet med standardsetting, langsiktig eierskapsutøvelse og å investere ansvarlig.

Finansdepartementet har fastsatt retningslinjer for observasjon og utelukkelse av selskaper, og Norges Banks hovedstyre har ansvaret for å for å treffe slike beslutninger etter tilrådning fra Etikkrådet.

Hovedstyret offentliggjorde i løpet av 2018 utelukkelse av 13 selskaper. Utelukkelsene ble begrunnet etter vurderinger opp mot det produktbaserte kullkriteriet, produksjon av sentrale komponenter til kjernevåpen, uakseptabel risiko for grov korrupsjon, alvorlig miljøskade og grove eller systematiske krenkelser av menneskerettigheter. Fire selskaper ble satt til observasjon med bakgrunn i vurderinger opp mot det produktbaserte kullkriteriet og fare for uakseptabel risiko for krenkelser av menneskerettigheter. I ett tilfelle valgte hovedstyret å bruke eierskapsutøvelse basert på en tilråding om observasjon fra Etikkrådet. Eierskapsutøvelsen ble valgt for å støtte innsatsen mot barnearbeid i virksomheten i en periode på fem år.

Norges Bank vedtok i november 2018 en miljøstrategi for sin virksomhet. Strategien inneholder en blanding av konkrete tiltak på kort sikt og langsiktig utredningsarbeid på lengre sikt. I desember 2018 ble Norges Bank også medlem i Network for Greening the Financial System (NGFS). NGFS er et nettverk for sentralbanker og tilsynsmyndigheter som utveksler erfaringer og deler beste praksis for å bidra til å utvikle systemer for håndtering av miljø- og klimarisiko i finansbransjen.

Les mer om Norges Banks samfunnsansvar på side 56.

Medarbeidere

Norges Bank har som ambisjon å rekruttere blant de ledende fagmiljøene og jobber målrettet med å styrke og opprettholde sitt omdømme. Norges Bank skårer høyt på målinger om mest attraktive arbeidsplasser i årlige uavhengige undersøkelser. Det arbeides jevnlig med profilering av banken som arbeidsgiver i sosiale medier og på ulike karrierearenaer.

Banken arbeider kontinuerlig med å videreutvikle ledere og medarbeidere. Gjennom felles interne opplæringsinitiativer, tilrettelegging for intern mobilitet, hospiteringer i utlandet og annen internopplæring investeres det i å opprettholde en kompetansemessig robust organisasjon. Banken legger til rette for gode arbeidsforhold for de ansatte og for god kjønnsbalanse og mangfold i organisasjonen.

Hovedstyret har satt som langsiktig mål at kvinneandelen i Norges Bank skal bli minst 40 prosent totalt sett. Dette legges til grunn i arbeid med strategi og handlingsplaner, og vektlegges ved planlegging og gjennomføring av rekrutteringsprosesser. Kvinneandelen blant de fast ansatte ved utgangen av 2018 var 33 prosent. Det er utfordrende å øke andelen kvinnelige arbeidstakere i enkelte stillingsgrupper. Norges Bank har prioriterte tiltak for likestillingsarbeid for perioden 2017 til 2019. De tre hovedtiltaksområdene i inneværende strategiperiode er rekruttering og omdømmearbeid, karriereutvikling samt inkluderende arbeidsmiljø.

Ledelsen i banken har god og regelmessig kontakt med fagforeningene. Samarbeidet er konstruktivt, og bidrar til at banken utvikler og endrer seg i takt med de krav som stilles til virksomheter generelt og banken spesielt. Våren 2018 ble det enighet mellom banken og fagforeningene om et nytt felles lønns- og avansementsystem. Årets hovedoppgjør ble gjennomført i tråd med gjeldende overenskomster. Gjennom forhandlinger og drøftinger skapes grunnlaget for en god arbeidsplass. Les mer om Norges Banks personalpolitikk og arbeidsmiljø på side 64.

Norges Bank prioriterer å verne om liv og helse for de som har sitt virke i banken. I 2018 ble det rapportert tre hendelser/skader knyttet direkte til arbeid i Norges Banks kontorlokaler eller kurs og feriested. Ingen skader eller ulykker fra kontorvirksomheten er alvorlige, eller er meldt til Arbeidstilsynet som yrkesskade i 2018. Sykefraværet er stabilt lavt. I 2018 var sykefraværet på 2,0 prosent.

Virksomhetsstyring, risikostyring og internkontroll

Norges Bank skal ha en virksomhetsstyring i tråd med beste praksis. Hovedstyret følger opp virksomheten gjennom periodisk rapportering av resultater og mål, handlingsplaner, budsjett, finansiell og operasjonell risiko og etterlevelse.

Norges Bank skal være kostnadseffektiv og ha en forsvarlig ressursbruk sammenliknet med lignende virksomheter. Hovedstyret anvender blant annet eksterne sammenligningen av bankens ressursbruk mot andre lignende organisasjoner, «benchmarking», som verktøy i virksomhetsstyringen. I løpet av 2018 er det gjennomført flere kostnadssammenligninger; både av kostnadene for forvaltningen av SPU, ressursbruken i sentralbankvirksomheten og forvaltningskostnadene for unotert eiendom. Hovedstyret er tilfreds med at banken kommer godt ut av disse sammenligningene. I 2018 har hovedstyret særlig hatt fokus på kostnadseffektivisering. Hovedstyret har hatt en tett oppfølging av budsjettprosessen, og plan- og budsjett for 2019 ble behandlet på flere styremøter i annet halvår.

Norges Bank følger egen forskrift om risikostyring og internkontroll, fastsatt av Finansdepartementet. I tillegg fastsetter Finansdepartementet en rekke rammer for forvaltningen av SPU, herunder blant annet aktivaklasseallokering og referanseindeks. Tilsvarende fastsetter hovedstyret rammer for forvaltningen av valutareservene. Det har ikke vært brudd på rammene for forvaltning av SPU eller valutareservene i 2018.

Innenfor kapitalforvaltningen har hovedstyret i tillegg hatt oppmerksomhet på metodikk og rutiner for verdsetting av investeringsporteføljen. Det publiseres utvidet informasjon om blant annet eiendomsinvesteringene og avkastning og risiko. Avkastningsberegningen for SPU verifiseres i tillegg av uavhengig tredjepart i henhold til etterlevelse av Global Investment Performance Standards (GIPS). Verifikasjonsrapport for etterlevelse av GIPS-standarden er mottatt uten merknader.

Rapportering og oppfølging av hendelser utgjør en viktig del av tiltakene for å forbedre driften og internkontrollen. Hovedstyret har bestemt at det for NBIM i løpet av en tolvmånedersperiode skal være mindre enn 20 prosent sannsynlighet for at operasjonelle risikofaktorer vil føre til 750 millioner kroner eller mer i brutto tap. Denne grensen betegnes som styrets risikotoleranse. I 2018 var den operasjonelle risikoeksponeringen innenfor styrets risikotoleranse. For sentralbankvirksomheten følges sentrale risikoer opp gjennom regelmessig rapportering og oppfølging av tiltak til hovedstyret.

Virksomheten er IT- og informasjonsintensiv. Transaksjonsprosessene som leder til finansiell rapportering er i utstrakt grad automatiserte. Hoveddelen av IT-systemene er standardsystemer som er tilpasset virksomhetens behov, og er levert og driftet av tredjeparter. I kapitalforvaltningen er porteføljen av IT-systemer de siste årene konsolidert og forenklet, og flere oppgaver er innkontraktert for å oppnå en mer effektiv driftsmodell.

Det er nødvendig å sikre at Norges Banks IT-systemer støtter opp om en sikker og kostnadseffektiv drift av banken. I lys av dette pågår det større strategiske IT-satsinger (IT-sourcing og IT-sikkerhet) i begge virksomhetsområdene.

Hovedstyret har høy oppmerksomhet på informasjons- og IT-sikkerhet, herunder oppfølging av utkontrakterte IT-funksjoner. Det arbeides kontinuerlig med fornying og utbedring av IT-systemene for å sikre at de er driftssikre og beskyttet mot cyberkriminalitet. I 2018 har blant annet kjernesystemene for Norges Banks Oppgjørssystem blitt oppgradert.

Hovedstyret følger den operative og finansielle risikoen knyttet til bruk av IT-systemer løpende gjennom sin vurdering av operasjonell risiko og internkontroll.

Basert på rapportering fra administrasjonen og internrevisjonen gir hovedstyret representantskapet en årlig vurdering av risikosituasjonen. I henhold til sentralbankloven skal bankens regnskap revideres av ekstern revisor. Revisors beretning er vedlagt regnskapet.

Det er ikke avdekket vesentlige mangler i styrings- og kontrollregimet gjennom 2018, og hovedstyret vurderer kontrollmiljøet og kontrollsystemene som gode.

Balansesammensetning og finansiell risiko

Balansen for Norges Bank ved utgangen av 2018 var 8 851 milliarder kroner. Av dette utgjør markedsverdien av Statens pensjonsfond utland (SPU) sine investeringer 8 256 milliarder kroner. Påløpt forvaltningsgodtgjøring er 4,5 milliarder kroner.

Finansdepartementet har plassert penger til forvaltning av SPU gjennom innskudd på en egen konto i Norges Bank (SPUs kronekonto). Banken plasserer innskuddet videre, i eget navn, i en investeringsportefølje bestående av aksje-, rente- og eiendomsinvesteringer. Dette er i henhold til mandat for forvaltningen fra Finansdepartementet. Nettoverdien av investeringsporteføljen blir presentert på egen linje som en eiendel i balansen til Norges Bank. Tilsvarende blir verdien av SPUs kronekonto presentert som en gjeld til Finansdepartementet. Verdien av kronekontoen vil alltid tilsvare verdien av investeringsporteføljen. Detaljert regnskapsrapportering for investeringsporteføljen til SPU presenteres i note 20 i regnskapet. I tillegg lages det en særskilt årsrapport for forvaltningen av SPU. Her inngår de deler av bankens regnskap som vedrører investeringsporteføljen. Norges Bank, som forvalter, har ingen finansiell risiko knyttet til forvaltningen av SPU.

Foruten SPU utgjør Norges Banks valutareserver den største eiendelen i balansen. Valutareservene er hovedsakelig investert i aksjer, rentepapirer og kontantplasseringer. Nettoverdien av valutareservene utgjorde 511,8 milliarder kroner ved utgangen av 2018 mot 512,4 milliarder kroner ved utgangen av 2017. Se for øvrig egne avsnitt i årsberetningen for nærmere utdyping av forvaltningen av SPU og valutareservene.

Innskudd fra staten er den største gjeldsposten i balansen, sett bort fra SPU. Per 31. desember var denne 187,7 milliarder kroner mot 162,4 milliarder kroner i 2017. Innskuddet vil variere mye gjennom året som følge av store inn- og utbetalinger over statens driftskontoer. Sedler og mynter i omløp er en gjeldspost for Norges Bank. Som en effekt av lavere etterspørsel etter kontanter har gjeldsposten gradvis blitt redusert noe de siste årene. Ved årsslutt var 44,8 milliarder kroner i omløp, mot 48,4 milliarder kroner ved utgangen av 2017. Innskudd fra banker, som består av folio- og reserveinnskudd samt F-innskudd, styres gjennom likviditetspolitikken. Per 31. desember 2018 utgjorde innskuddene 40,4 milliarder kroner, mot 64,0 milliarder kroner ved utgangen av 2017. Norges Bank forvalter Norges finansielle forpliktelser og rettigheter overfor det internasjonale pengefondet (IMF). Norges Bank har dermed både fordring mot og gjeld til IMF. Se note 17 for detaljert omtale. Nettoposisjon mot IMF ved utgangen av året er en fordring på 9,3 milliarder kroner, mot 8,7 milliarder kroner i 2017.

Sammensetningen av balansen forventes normalt over tid å gi en positiv avkastning, sett bort fra valutakurseffekter. Dette grunnet forventning om høyere avkastning på plasseringene i aksjer og obligasjoner enn kostnaden på gjeldspostene. Bankens eiendeler er hovedsakelig plasserte i valuta, mens gjelden primært er i norske kroner. For SPU vil fremtidig verdiutvikling blant annet påvirkes av tilførslene til fondet. Det er knyttet usikkerhet til nivået på tilførslene fremover blant annet fordi oljeprisen vil kunne variere betydelig. Endringer i kronekursen kan i tillegg gi betydelige utslag på valutareservenes og SPUs verdi målt i norske kroner.

Norges Bank legger stor vekt på å styre og kontrollere finansiell risiko. Hovedstyret har etablert prinsipper for risikostyring. Disse er videre utdypet gjennom reglement og retningslinjer i virksomhetsområdene.

Investeringsrisiko omhandler markedsrisiko, kredittrisiko og motpartsrisiko. Det benyttes flere målemetoder, prosesser og systemer for å kontrollere investeringsrisiko. Robuste og anerkjente risikostyringssystemer og -prosesser komplementeres av internt utviklede målemetoder og prosesser. Verdivurderinger, avkastingsmåling, styring og kontroll av risiko i forvaltningen skal følge internasjonalt anerkjente standarder og metoder. Det vises for øvrig til nærmere utdyping i regnskapsrapporteringen.

Resultatregnskapet

For 2018 viser totalresultatet for Norges Bank et overskudd på 15,9 milliarder kroner, mot et overskudd på 27,7 milliarder kroner i 2017. Netto inntekt fra finansielle instrumenter ble 16,8 milliarder kroner i 2018, mot 28,7 milliarder kroner i 2017. Aksjeinvesteringene ga et tap på 4,3 milliarder kroner, mens renteinvesteringene ga en gevinst på 3,4 milliarder kroner. Netto inntekt fra finansielle instrumenter inkluderer også en gevinst på 19,2 milliarder kroner i valutaeffekt. Tilsvarende effekt for 2017 var et tap på 1,5 milliarder kroner.

Totalresultatet i SPU på minus 266,1 milliarder kroner består av et porteføljeresultat på minus 261,6 milliarder kroner fratrukket forvaltningsgodtgjøring på 4,5 milliarder kroner. Totalresultatet er ført mot SPUs kronekonto per 31. desember 2018. Avkastningen ved forvaltningen, etter fradrag for godtgjørelse til Norges Bank, føres mot kronekontoen direkte og påvirker derfor ikke totalresultatet eller egenkapitalen til Norges Bank.

I samsvar med mandat for forvaltningen av SPU får Norges Bank godtgjørelse for kostnaden ved forvaltningen av SPU innenfor en øvre grense. Forvaltningsgodtgjøring fra Finansdepartementet var 4,5 milliarder kroner i 2018, mot 4,7 milliarder kroner i 2017. Norges Bank har også inntekter fra andre tjenester levert til banker og staten samt husleie fra eksterne leietakere. Inntekter utover forvaltningsgodgjøringen fra SPU var totalt 125 millioner kroner i 2018, mot 124 millioner kroner i 2017.

Driftskostnadene utgjorde 5,7 milliarder kroner i 2018, mot 5,9 milliarder kroner i 2017. Kostnadsreduksjonen skyldes i hovedsak reduserte honorarer til eksterne forvaltere med 282 millioner kroner grunnet lavere meravkastning i forvaltningen av SPU og lavere andel ekstern forvaltning. Personalkostnadene er redusert med 108 millioner kroner, hovedsakelig som følge av lavere prestasjonsbasert lønn. Økning i øvrig lønnskostnader motvirkes av reversert finansskatt fra 2017. I tillegg er kostnader til innkjøp av sedler redusert med 69 millioner kroner. Videre motvirker økt konsulentbistand, hovedsakelig i forbindelse med innføring av ny modell for leveranse av IT-tjenester samt vedlikehold og utvikling av systemporteføljen, økt bruk av innleid hjelp og økte avskrivninger. 4,5 milliarder kroner av kostnadene i 2018 er knyttet til forvaltningen av SPU, herunder lønnskostnader, depot- og oppgjørstjenester, IT-kostnader, analysetjenester og honorar til eksterne forvaltere. De interne driftskostnadene (eksklusive honorarer til eksterne forvaltere) for forvaltningen av SPU er i tråd med målsettingen om maksimalt fem basispunkter i interne driftskostnader. Hovedstyret legger vekt på at sentralbanken skal utføre sine oppgaver med høy kvalitet til lave kostnader. Endringer i trusselbildet med økende cyberrisiko kan medføre økte driftskostnader fremover.

Egenkapitalen til Norges Bank var på 239,1 milliarder kroner per 31. desember 2018, mot 238,0 milliarder kroner per 31. desember 2017. Egenkapitalen består av et kursreguleringsfond og et overføringsfond. Ved utgangen av 2018 var kursreguleringsfondet på 209,5 milliarder kroner og overføringsfondet på 29,6 milliarder kroner. Egenkapitalen til Norges Bank utgjør en andel på 39,9 prosent av balansestørrelsen, eksklusiv SPU, tilsvarende som i 2017.

Disponering av totalresultatet

Disponeringen av totalresultatet til Norges Bank følger egne retningslinjer, fastsatt i statsråd 7. februar 1986, senest endret ved kongelig resolusjon 6. desember 2002. Retningslinjene gjengis i sin helhet under oppstillingen over endringer i egenkapitalen. Hovedlinjene er at totalresultatet disponeres til egenkapitalens kursreguleringsfond inntil dette har nådd 40 prosent av netto valutareserver. Overskytende beløp disponeres til egenkapitalens overføringsfond. Hvert år overføres en tredjedel av overføringsfondet til statskassen.

I tråd med retningslinjene blir det gjennomført følgende overføringer og disponeringer: Av totalresultatet på 15,9 milliarder kroner er 156 millioner kroner overført til kursreguleringsfondet og 15,7 milliarder overført til overføringsfondet. Fra overføringsfondet blir det overført 14,8 milliarder kroner til statskassen.

Oslo, 6. februar 2019

Signatur Øystein OlsenØystein Olsen

(Sentralbanksjef/leder)

Jon Nicolaisen

(1. nestleder)

Egil Matsen

(2. nestleder)

Kristine Ryssdal

Signatur Karen Helene Ulltveit MoeKaren Helene Ulltveit-Moe

Kjetil Storesletten

Kathryn M. Baker

Steinar Juel

Arne Hyttnes

(1. varamedlem)

Kristine Landmark

(2. varamedlem)

Mona Helen Sørensen

(Representant for de ansatte)

Kjersti-Gro Lindquist

(Representant for de ansatte)

Tidslinje 2018

Viktige hendelser

Januar

19. januar

Den Norske Turistforenings 150-årsjubileum markeres med minnemynt

22. januar

Norges Bank tildelt pris for den nye seddelserien

25. januar

Rentemøte. Styringsrenten holdes uendret på 0,50 prosent

Februar

9. februar

Nordisk-baltisk samarbeidsavtale om finansiell stabilitet

13. februar

SPU – Ansvarlig forvaltning 2017

27. februar

Norges Banks årsrapport for 2017 og årsrapport for SPU 2017

Mars

2. mars

Ny forskrift for pengepolitikk

6. mars

SPU – Avkastning og risiko 2017

Regionalt nettverk 1/2018

15. mars

Pengepolitisk rapport med vurdering av finansiell stabilitet 1/2018. Styringsrenten holdes uendret på 0,50 prosent. Brev til Finansdepartementet med råd om å holde motsyklisk kapitalbuffer uendret på 2 prosent.

16. mars

Statsgjelden 2017 – årsrapport.

april

10. april

Representantskapets rapport til Stortinget for 2017

18. april

Norges Bank lanserer bloggen: Bankplassen

27. april

SPU – Kvartalsrapport 1. kvartal 2018

Mai

3. mai

Rentemøte. Styringsrenten holdes uendret på 0,50 prosent.

14. mai

Øystein Olsen kronikk i Dagens næringsliv: Stø kurs i pengepolitikken.

24. mai

Finansiell infrastruktur 2018

Juni

12. juni

Regionalt nettverk 2/2018

21. juni

Pengepolitisk rapport med vurdering av finansiell stabilitet 2/2018. Styringsrenten holdes uendret på 0,50 prosent. Brev til Finansdepartementet med råd om å holde motsyklisk kapitalbuffer uendret på 2 prosent.

22. juni

Det norske finansielle systemet 2018

Juli

10. juli

SPU: beslutning om utelukkelse, eierskap og observasjon

August

16. august

Rentemøte. Styringsrenten holdes uendret på 0,50 prosent.

21. august

SPU Kvartalsrapport 2. kvartal 2018

22. august

Brev: Organisering av Norges Bank. Til Finansdepartementet

September

11. september

Regionalt nettverk 3/2018

20. september

Pengepolitisk rapport med vurdering av finansiell stabilitet 3/2018. Styringsrenten heves til 0,75 prosent. Brev til Finansdepartementet med råd om å holde motsyklisk kapitalbuffer uendret på 2 prosent.

Oktober

18. oktober

Norges Bank gir ut nye 50- og 500-kronesedler

19. oktober

Meld. St. 7 – Om ny sentralbanklov.

25. oktober

Rentemøte. Styringsrenten holdes uendret på 0,75 prosent.

26. oktober

SPU Kvartalsrapport 3. kvartal 2018

29. oktober

Finansiell stabilitet 2018: Sårbarhet og risiko

November

27. november

SPU: Beslutning om utelukkelse

Desember

4. desember

Regionalt nettverk 4/2018

12. desember

Norges Bank blir medlem av Network for Greening the Financial system

13. desember

Pengepolitisk rapport med vurdering av finansiell stabilitet 4/2018. Styringsrenten holdes uendret på 0,75 prosent. Brev til Finansdepartementet med råd om å øke motsyklisk kapitalbuffer til 2,50 prosent fra 31.12.2019.

20. desember

Strategi og låneprogram for statsgjeld 2019

foredrag og Taler

Februar

15. februar

Øystein Olsen, Norges Banks årstale, Økonomiske perspektiver, Oslo

28. februar

Øystein Olsen, Årstale for studenter, Økonomiske perspektiver, Universitetet i Oslo

Mars

16. mars

Jon Nicolaisen, Foredrag for regionalt nettverk nord-vest, Utsiktene for norsk økonomi, Kristiansund

Egil Matsen, Foredrag for regionalt nettverk nord-vest, Sparing for fremtidige generasjoner, Kristiansund

20. mars

Egil Matsen, Finansnæringens dag, SPU – avkastning, risiko og rollen som ansvarlig forvalter, Oslo

april

6. april

Øystein Olsen, Finance Norway’s Capital Markets Day 2018, The Norwegian economy – Macroeconomic developments and monetary policy, London, England

10. april

Øystein Olsen, foredrag for utenlandske diplomater, Economic perspectives, Oslo

12. april

Jon Nicolaisen, Det Norske Videnskaps-Akademi Skal sentralbanker styres? Oslo

Øystein Olsen, foredrag for regionalt nettverk sør-vest, Utsiktene for norsk økonomi, Stavanger

Egil Matsen, foredrag for regionalt nettverk sør-vest, Sparing for fremtidige generasjoner, Stavanger

Øystein Olsen, gjesteforelesning Universitetet i Stavanger, Pengepolitikken i Norge, Stavanger

13. april

Øystein Olsen, foredrag for regionalt nettverk nord, Utsiktene for norsk økonomi, Tromsø

Øystein Olsen, gjesteforelesning Arctic Universitet, Tromsø

19. april

Jon Nicolaisen, Philadelphia Fed, Cryptocurrencies in the global economy, Philadelphia, USA

Øystein Olsen, ACI- Norge, Pengepolitikken i Norge, Oslo

20. april

Jon Nicolaisen, Citibank, Washington, USA

24. april

Jon Nicolaisen, Citiweek, London, England

Mai

4. mai

Øystein Olsen, Yngve Slyngstad og representantskapets leder, Julie Brodtkorb, Høring i Finanskomiteen, Forvaltningen av Statens pensjonsfond utland, Stortinget, Oslo

14. mai

Øystein Olsen, Høring i Finanskomiteen, Gjennomføringen av pengepolitikken, Stortinget, Oslo

15. mai

Jon Nicolaisen, Econa, Hva er egentlig penger? Oslo

Juni

14. juni

Egil Matsen, Nordea, Management of the Government Pension Fund Global, Oslo

September

12. september

Øystein Olsen, Akademikerne, Losby Gods, Lørenskog

13. september

Egil Matsen, Damarks Nationalbank, København, Danmark

14. september

Jon Nicolaisen, Finansdepartementet, 10 år etter Lehman Brothers, Oslo

Egil Matsen, Finlands Bank, Helsinki, Finland

25. september

Øystein Olsen, CME-talen Handelshøyskolen BI, Hvordan virker renten? Oslo

26. september

Egil Matsen, Norsk industri, Forvaltning av Statens pensjonsfond utland, Bodø

28. september

Jon Nicolaisen, reg nett innland, Utsiktene for norsk økonomi, Lillehammer

Oktober

3. oktober

Egil Matsen, Sveriges Riksbank, Stockholm, Sverige

9. oktober

Øystein Olsen, Bank of Thailand, Navigating normalization, Bankok, Thailand

18. oktober

Øystein Olsen, lansering av nye 50- og 500-kronesedler, Horten

26. oktober

Øystein Olsen, gjesteforelesning NTNU, Fra styringsrente til inflasjon og sysselsetting, Trondheim

Øystein Olsen, reg nett midt, Utsiktene for norsk økonomi, Trondheim

Jon Nicolaisen, reg nett sør, Utsiktene for norsk økonomi, Sandefjord

Egil Matsen, reg nett sør, Forvaltning av statens pensjonsfond utland, Sandefjord

30. oktober

Jon Nicolaisen, Eiendom Norge, Boligmarkedet og norsk økonomi, Oslo

31. oktober

Øystein Olsen, gjesteforelesning, NMBU, Fra styringsrente til inflasjon og sysselsetting, Ås

November

1. november

Øystein Olsen, Bergen Næringsråd, Utsiktene for norsk økonomi, Bergen

Jon Nicolaisen, Finans Norges betalingsformidlings-konferanse, Utfordringer i betalingssystemet, Oslo

5. november

Jon Nicolaisen, OMFIF, Central bank digital currencies, London, England

6. november

Øystein Olsen, Norsk eiendomsmeglerforbund, Pengepolitikk og boligmarkedet, Oslo

Egil Matsen, Sparebankdagene, Pengepolitikk, boligpriser og gjeld, Trondheim

13. november

Jon Nicolaisen, Adam Smith seminar, Prospects for the Norwegian economy, Paris, Frankrike

14. november

Egil Matsen, Sedlabanki Island, Reykjavik, Island

19. november

Jon Nicolaisen, Norsk Industri, Norsk økonomi og det internasjonale varebyttet, Gardermoen

29. november

Øystein Olsen, Nordea Wholesale Banking, Fleksibel inflasjonsstyring, Oslo

Egil Matsen, foredrag i Norges Bank, Forvaltning og risiko, Oslo

Jon Nicolaisen, Bank of Finland, Helsinki, Finland

Desember

18. desember

Øystein Olsen, regionalt nettverk øst, Utsiktene for norsk økonomi, Oslo

Øystein Olsen, Statsøkonomisk forening, Utsiktene for norsk økonomi, Oslo

Ny forskrift om pengepolitikken

Det ble i statsråd 02.03.2018 fastsatt ny forskrift for pengepolitikken. Den nye forskriften er en modernisering av forskriften fra 2001.

De viktigste endringene er:

• Inflasjonsmålet er satt til 2 prosent, mot tidligere 2,5 prosent

• Inflasjonsstyringen skal være fremoverskuende og fleksibel, slik at den kan bidra til høy og stabil produksjon og sysselsetting samt til å motvirke oppbygging av finansielle ubalanser

Det har vært en utvikling både i tenkningen om og praktiseringen av pengepolitikken siden 2001, påpekte finansminister Siv Jensen da forkriften ble presentert. Et utgangspunkt for moderniseringen har vært å fange opp denne utviklingen og bringe forskriften i samsvar med hvordan pengepolitikken i dag blir utøvd.

Den nye forskriften bygger på lærdommene som har vært trukket siden 2001, og legger et godt grunnlag for at Norges Bank kan videreføre en pengepolitikk som nyter tillit både i finansmarkedet og i samfunnet for øvrig. Da inflasjonsmålet ble innført i 2001, sto norsk økonomi foran en periode med innfasing av betydelige oljeinntekter. Det var en viktig årsak til at inflasjonsmålet den gangen ble satt litt høyere enn i andre land.

Nå er perioden med innfasing av oljeinntekter i hovedsak bak oss. Da er det ikke lenger tungtveiende argumenter for å sikte mot en høyere inflasjon enn andre land. Når inflasjonsmålet nå justeres til 2 prosent, har vi samme inflasjonsmål som de fleste land vi kan sammenligne oss med, sa finansministeren.

Sentralbanksjef Øystein Olsen pekte på at rammeverket for pengepolitikken har fungert godt. Prisveksten har vært lav og stabil, og en fleksibel praktisering av inflasjonsstyringen har bidratt til å dempe utslagene i produksjon og sysselsetting.

– Den nye forskriften klargjør mandatet for pengepolitikken og underbygger den fleksible praktiseringen av inflasjonsstyringen. Slik Norges Bank vurderer det, vil den nye forskriften ikke føre til vesentlige endringer i utøvelsen av pengepolitikken, sa sentralbanksjef Øystein Olsen i en kommentar til den nye forskriften.

Ny sentralbanklov

Finansdepartementet la oktober 2018 fram Meld.St 7 (2018/2019) Om ny sentralbanklov. og Stortinget ga sin tilslutning til meldingen i februar 2019. Regjeringen foreslo:

• Beholde forvaltningen av SPU i Norges Bank

• Opprette en fagkomité for pengepolitikk og finansiell stabilitet

• Videreføre representantskapet, Stortingets kontroll- og tilsynsorgan for Norges Bank

• Styrke sentralbankens uavhengighet i loven

• Fastsette en ny formålsbestemmelse for sentralbanken

Dagens lov er fra 1985. Sentralbankens oppgaver er betydelig endret siden den gang, blant annet er pengepolitikken lagt om fra fastkurs til inflasjonsmål, og banken har fått oppgaven med å forvalte SPU. I 2015 satte regjeringen ned et utvalg for å gjennomgå sentralbankloven i lys av disse utviklingstrekkene. Utvalget skulle se på styringsstrukturen for Norges Bank og forholdet mellom Norges Bank og statsmyndighetene, og vurdere målformuleringer for sentralbanken. Utvalgets mandat ble senere utvidet til å omfatte også en vurdering av alternative styringsmodeller for SPU. Utvalget foreslo å skille ut forvaltningen av SPU fra Norges Bank til et eget særlovselskap. Høringsinstansene hadde ulike syn på dette forslaget.

Etter en samlet vurdering mente regjeringen at Norges Bank fortsatt burde ha ansvaret for å forvalte SPU. De mente at det samtidig var behov å styrke styringsstrukturen for hele bankens virksomhet. – Vi må ta høyde for at både forvaltningen av SPU og arbeidet med pengepolitikken og finansiell stabilitet kan bli mer krevende fremover, sa finansministeren.

Regjeringen foreslo derfor å opprette en komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet i Norges Bank. Komiteen skal beslutte styringsrenten og gi råd om blant annet motsyklisk kapitalbuffer. Da kan styrets kapasitet og kompetanse tilpasses særlig forvaltningen av SPU og bankens øvrige sentralbankoppgaver.

Regjeringen gikk også inn for å videreføre representantskapet, som Stortingets kontroll- og tilsynsorgan for Norges Bank. I meldingen gikk regjeringen inn for at Norges Bank fortsatt skal ha stor grad av uavhengighet i bruken av virkemidler innen sentralbankvirksomheten. Terskelen for instruksjon er høy i dag, og regjeringen foreslo at det innføres en slik terskel i loven.

Regjeringen redegjorde også for hva som bør være formålet med sentralbankvirksomheten. Regjeringen mente at hovedformålet burde være å opprettholde prisstabilitet, fremme stabilitet i det finansielle systemet og et effektivt og sikkert betalingssystem. Norges Bank burde ellers bidra til høy og stabil produksjon og sysselsetting. Dette er i tråd med sentralbanklovutvalgets forslag. Regjeringen mente forslaget får frem bankens roller og ansvar på en god måte.

DEL 2 UTDYPING

Samfunnsansvar

Norges Bank skal i sin virksomhet holde en høy etisk standard, respektere menneskerettighetene, opptre samfunnsansvarlig og etterleve gjeldende lover og regler. Norges Bank aksepterer ingen form for diskriminering eller korrupsjon.

Norges Banks samfunnsansvar innebærer ansvarlig investeringsvirksomhet, åpen og tydelig kommunikasjon, forskning og kunnskapsdeling, etisk forretningsadferd og tilrettelegging for likestilling, mangfold og et godt arbeidsmiljø.

En åpen sentralbank

Norges Bank legger vekt på at bankens virkemiddelbruk kommuniseres åpent, blir forstått og er forutsigbar for interessenter og definerte målgrupper. Banken kommuniserer gjennom publikasjoner, rapporter, foredrag, pressekonferanser og seminarer. Banken legger frem hovedstyrets vurderinger i rapportene om pengepolitikken og finansiell stabilitet. Det blir lagt vekt på å besøke alle landsdeler hvert år med taler og foredrag, og bedriftsbesøk.

I 2018 ble bankens kommunikasjon utviklet videre. I april ble «Bankplassen» lansert, en fagblogg der medarbeidere i Norges Bank skriver om aktuelle problemstillinger de jobber med. Pengepolitisk rapport ble også supplert med «Pengepolitikken kort fortalt» for å gi en kort og lettfattelig begrunnelse for rentebeslutningen tilpasset sosiale medier. Norges Bank har også utstrakt kontakt med akademia og offentlige myndigheter.

Organisasjonene i arbeidslivet er også en målgruppe for taler og foredrag. I tillegg til kvartals- og årsrapporter fra Statens pensjonsfond utland, publiseres det blant annet utvidet informasjon om fondets avkastning og risiko, eiendomsinvesteringer og ansvarlig forvaltning. Åpenhet om forvaltningen av fondet bidrar til å sikre fondets legitimitet som finansiell investor samt tillit hos eier, opinion og hos selskapene og markedene som banken investerer i.

Norges Bank offentliggjør sine analyser og grunnlaget for bankens beslutninger og råd. Protokollene fra hovedstyret blir offentliggjort i etterkant av møtene innenfor de rammer som offentlighetsloven setter.

Ansvarlig forvaltningsvirksomhet

Hovedstyret har fastsatt prinsipper for ansvarlig forvaltning i Norges Bank. Ansvarlig forvaltning skal støtte opp om fondets mål om høyest mulig avkastning over tid innenfor mandates rammer. Norges Bank søker å fremme langsiktig økonomisk utvikling i fondets investeringer. Videre søker banken å redusere den finansielle risikoen forbundet med miljømessig og sosial adferd til selskapene i porteføljen.

Finansdepartementet har fastsatt retningslinjer for observasjon og utelukkelse av selskaper. Finansdepartementet har også opprettet Etikkrådet som et uavhengig organ som skal gi råd om observasjon og utelukkelse av selskaper fra fondets portefølje. Fra 2015 har Norges Bank hatt ansvaret for å treffe beslutninger om observasjon eller utelukkelse av selskaper etter tilråding fra Etikkrådet.

Forvaltningsmandatet sier at arbeidet med ansvarlig forvaltningsvirksomhet skal være integrert i forvaltningen av fondet. Det handler om å forvalte landets finansielle verdier på en ansvarlig og god måte. Arbeidet sikter mot å fremme god selskapsstyring og velfungerende, legitime og effektive markeder. Ansvarlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland omtales også i Norges Banks årsrapport om forvaltningen av SPU. Siden 2014 har banken i tillegg offentliggjort en egen publikasjon med utfyllende informasjon om arbeidet med ansvarlig forvaltning. Under følger noen hovedpunkter fra dette arbeidet i 2018.

Regnskapslovens krav til rapportering på samfunnsansvar (§3-3c)

Store foretak har siden 2013 vært pålagt å «redegjøre for hva foretaket gjør for å integrere hensynet til menneskerettigheter, arbeidstakerrettigheter og sosiale forhold, det ytre miljø og bekjempelse av korrupsjon i sine forretningsstrategier, i sin daglige drift og i forhold til sine interessenter.»

• Denne beretningen redegjør for Norges Banks håndtering av samfunnsoppdraget og tilknyttet samfunnsansvar:

• Norges Banks viktigste samfunnsansvar er samfunnsoppdraget om å fremme økonomisk stabilitet i Norge, og sikre effektiv og tillitsvekkende kapitalforvaltning.

• Banken integrerer arbeidet med ansvarlig forvaltningsvirksomhet i forvaltningen av SPU.

• Norges Banks samfunnsansvar innebærer også åpen og tydelig kommunikasjon, forskning og kunnskapsdeling, etisk forretningsadferd, og tilrettelegging for et godt arbeidsmiljø og likestilling

Sette prinsipper

Standarder gir like vilkår på tvers av markeder og hever listen for alle selskaper. Fondets mål er å bidra til velfungerende markeder og god styring av selskaper. Fondets investeringer kan knyttes til 73 land. Som forvalter drar vi nytte av internasjonalt anerkjente standarder som gjelder alle selskaper og legger til rette for langsiktig verdiskaping. Fondet anerkjenner et sett med internasjonale prinsipper og standarder fra FN og OECD. Disse danner rammen for arbeidet overfor selskaper og andre markedsaktører.

Fondet bidrar til videreutviklingen av standarder gjennom å delta i høringer, jevnlig kontakt med internasjonale organisasjoner, regulatoriske myndigheter og andre standardsettere, bransjepartnere og forskere. Fondet kan bidra med erfaring som investor i 73 land og inngående kunnskap om selskaper fondet er investert i. I 2018 svarte fondet på 13 offentlige høringer. Høringene berørte viktige forhold som aksjer med ulik stemmerett, nasjonale anbefalinger for selskapsstyring, gode systemer for stemmegivning og standarder for selskapsrapportering.

I 2018 la fondet frem nye forventningsdokumenter om anti-korrupsjon og bærekraftig bruk av havet. I tillegg ble forventningene om klimaendringer og vannforvaltning oppdatert. Forventningen er at styrer forstår hvordan selskapenes virksomhet påvirker miljøet og samfunnet, gjør sine egne prioriteringer og redegjør for resultater.

Utøve eierskap

Fondet eier en liten andel i omkring 9 000 selskaper verden over. Målet er å fremme langsiktig verdiskaping i selskapene og sikre likebehandling av aksjonærer.

Fondet stemte på 113 546 saker på 11 287 generalforsamlinger i 2018. For å understøtte eierskapsarbeid offentliggjør fondet synspunkter i utvalgte spørsmål om selskapsstyring. I 2018 ble tre posisjonsnotater om styrets effektivitet og sammensetning offentliggjort. Notatene er et utgangspunkt for stemmegivning og dialog med selskapenes styrer.

I 2018 hadde fondet 3 256 møter med 1 420 selskaper. Dialogen med selskapene tar opp forhold ved selskapsstyring og bærekraft som er relevante for langsiktig avkastning. I dialogen prioriteres noen strategiske temaer som følges opp over flere år. I 2018 var det bærekraft, styrets ansvar og effektivitet, lederlønn og aksjonærrettigheter som det ble satt søkelys på. Fondet prioriterer de største investeringer der de har mest kunnskap om selskapene og er i jevnlig dialog med selskaper som utgjør omkring to tredjedeler av verdien på den samlede porteføljem. I tillegg offentliggjør fondet forventninger og standpunkter som er relevante for alle selskaper i porteføljen.

De syv forventningsdokumentene følges opp gjennom dialog med utvalgte selskaper, analyser av selskapenes rapportering om bærekraft og støtte til industriinitiativer. NBIM har vurdert selskapers rapportering om bærekraft siden 2008. Fondet observerte noe forbedring for alle temaene som ble vurdert i 2018. Innen klimaendringer rapporterte for første gang mer enn halvparten av selskapene i utvalgte, risikoutsatte bransjer data til rapporteringsplattformen CDP (tidligere Global Disclosure Project). Dialogen med selskaper med svak eller begrenset rapportering gir resultater. Blant selskapene som ble kontaktet om svak rapportering i 2017, har 36 prosent av selskapene vi kontaktet om klimaendringer nå begynt å rapportere om klima.

Fondet støtter initiativer der flere selskaper går sammen om å finne felles løsninger og standarder for bærekraftig virksomhet. Slike initiativer fungerer best når flere selskaper i én bransje eller verdikjede står overfor samme utfordring. I 2018 bidro fondet til initiativer om barns rettigheter i klesbransjen, vannrisiko knyttet til matproduksjon, klimainformasjon for finansbransjen, menneskerettigheter og den globale klesleverandørkjeden, skatterapportering i forbrukerbransjen og antikorrupsjonsarbeid i legemiddelindustrien.

Norges Banks kontor i Shanghai

Investere ansvarlig

Målet er å identifisere langsiktige investeringsmuligheter og redusere fondets eksponering mot uakseptabel risiko.

Fondet støtter anbefalingene til arbeidsgruppen for klimarelatert finansiell informasjon som ble etablert av G20s råd for finansiell stabilitet, og arbeider med selskaper for å sikre at de er godt rustet for overgangen til et samfunn med lavere utslipp. Fondet investerer særskilt i klimaløsninger, tilpasser porteføljen gjennom nedsalg og ser på klimarisiko i investeringsbeslutninger. I tillegg analyseres klimagassutslipp fra selskaper i fondets portefølje og ulike klimascenarioer for fondet. I 2018 var fondets andel av selskapenes samlede karbonutslipp på 107 millioner tonn CO2-ekvivalenter.

Ved utgangen av 2018 hadde fondet 43,3 milliarder kroner investert i miljørelaterte aksjemandater og 13,4 milliarder kroner i grønne obligasjoner. Dette var en reduksjon på 24,5 milliarder kroner fra 67,8 milliarder kroner som var investert i miljørelaterte aksjemandater ved utgangen av 2017. For investeringer i grønne obligasjoner var det en økning på 6,3 milliarder kroner fra 7,1 milliarder kroner ved utgangen av 2017. De miljørelaterte aksjemandatene hadde en avkastning på -8,3 prosent i 2018. De miljørelaterte mandatene har siden oppstart blitt forvaltet både internt og eksternt. For å redusere kostnadene i forvaltningen besluttet banken å avslutte de eksternt forvaltede miljørelaterte mandatene i 2018. De miljørelaterte mandatene forvaltes i dag i sin helhet internt.

Det finnes bransjer og selskaper hvor Finansdepartementet har bestemt at fondet ikke skal være investert. Ved ikke å investere i slike selskaper reduseres fondets eksponering mot uakseptabel risiko. Stortinget har vedtatt at fondet ikke skal være investert i selskaper som fremstiller visse typer våpen, tobakk eller kull. I tillegg skal fondet ikke skal være investert i selskaper som gjennom sin virksomhet bidrar til brudd på grunnleggende etiske normer. Norges Bank utelukket 13 selskaper i 2018, satte fire selskaper under observasjon og besluttet å utøve eierskap i ett selskap. Hovedstyrets beslutninger var basert på tilrådinger fra Etikkrådet. Tilrådingene fra Etikkrådet ble i all hovedsak fulgt, men i ett tilfelle valgte hovedstyret å benytte aktivt eierskap i stedet for å sette selskapet til observasjon.

Fondet kan også selv selge seg ut av selskaper som påfører andre selskaper og samfunnet som helhet store kostnader, og som derfor ikke er bærekraftige på sikt. I 2018 solgte fondet seg ut av 30 selskaper som følge av risikovurderinger knyttet til selskapsstyring og bærekraft. Fondet solgte seg ut av 15 selskaper grunnet risiko forbundet med klimaendringer, ni selskaper grunnet risiko knyttet til korrupsjon, fire selskaper knyttet til håndtering av menneskerettigheter og to selskap grunnet annen uakseptabel risiko. Til sammen er det gjennomført nedsalg i 240 selskaper siden 2012.

Forskning og kunnskapsdeling

Norges Banks forskningsaktiviteter er i stor grad rettet mot pengepolitikk, finansiell stabilitet og kapitalforvaltning. Det er forankret i det internasjonale og norske forskningsmiljøet og utgjør en del av beslutningsgrunnlaget når avgjørelser skal tas. I 2018 fikk forskere i Norges Bank åtte artikler godkjent for publisering i tidsskrifter med fagevaluering. En oversikt over publiserte artikler finnes på bankens hjemmeside.

Norges Bank deltar i internasjonalt samarbeid gjennom flere kanaler for å fornye og videreutvikle standarden for hvordan sentralbankenes kjerneoppgaver utføres.

På oppdrag fra Finansdepartementet forestår Norges Bank den daglige kontakten mellom norske myndigheter og Det internasjonale valutafondet (IMF). I 2018 har Norges Bank, i samarbeid med IMF, hatt en stedlig rådgiver i Maputo for å yte teknisk assistanse med sikte på å modernisere sentralbankens funksjoner i Mosambik. Knyttet til dette prosjektet er det gjennomført 11 korttidsbesøk av fagpersoner fra Norges Bank. Den nåværende fasen av assistansen vil pågå ut 2019.

«Teaching Initiative» er etablert som et fast tilbud til universitetene om forelesningsserier i makroøkonomi og finans for å styrke kontakten med akademia.

I desember 2018 ble Norges Bank medlem i Network for Greening the Financial System (NGFS). NGFS er et nettverk for sentralbanker og tilsynsmyndigheter som erfaringer, deler beste praksis, bidrar til å utvikle systemer for håndtering av miljø- og klimarisiko i finansbransjen.

Seminarene NBIM Talk bidrar til dialog og kunnskapsdeling med akademia og andre interessenter om spørsmål som er viktig for banken som finansiell investor.

Med Det norske finansinitiativet støtter banken forskning på konsekvensene av klimaendringene i kapitalforvaltningen. To slike forskningsprosjekter fikk støtte i 2018. New York University Stern School of Business (NYU Stern) Volatility Institute driver finansforskning på miljørisiko. Prosjektet ser på metoder for å måle og modellere miljørisiko, og hvordan man eventuelt kan bruke moderne risikostyringsmetoder og sikringsporteføljer for dynamisk å ta hensyn til klimarisiko ved sammensetning av investeringsporteføljer. For å bidra til at flere ledende finansforskere ser på klimaspørsmål, har også Columbia University fått et treårig tilskudd for å drive forskning og avholde to forskningskonferanser om klimaendringer og effektive kapitalmarkeder.

Norges Bank Kunnskapssenter skal gjennom interaktiv læring gi kunnskap om sentralbankens oppgaver og økonomiske problemstillinger. Primærmålgruppen er elever og lærere i videregående skole og studenter fra høgskolene, men senteret har også besøk av grupper som ansatte, bedrifter og institusjoner. I 2018 har besøket til kunnskapssenteret økt med 45 prosent, og siden oppstart i november 2016 har nær 6 000 personer besøkt senteret. Mer enn 50 videregående skoler og høyskoler er jevnlig på besøk. I 2018 gikk KS Kommunespillet, NHO Besøkssenter, Aker Engineerium og Norges Bank sammen for å styrke informasjonstilbudet utenfor skolen. Formålet med nettverket «Ut av klasserommet» er å synliggjøre tilbudene og dele felles erfaringer og kunnskap på drift og utvikling. Norges Bank samarbeider også tett med fagmiljøer på høgskolene samt organisasjoner som Finans Norge, Aksje Norge og Samfunnsøkonomene.

Visesentralbanksjef Egil Matsen holder tale om «Forvaltning og risiko» i Statens pensjonsfond utland

Visesentralbanksjef Jon Nicolaisen holder tale i Det Norske Videnskaps-Akademi om «Skal sentralbanker styres?»

Etisk forretningsatferd

Arbeidet med etikk og anti-korrupsjon

Hovedstyret legger vekt på at de ansatte på alle områder opptrer med nødvendig etisk bevissthet, og at de opptrer lojalt overfor Norges Bank som arbeidsgiver. Norges Banks hovedstyre har fastsatt etiske prinsipper for de ansatte. De etiske prinsippene skal bidra til å skape en felles holdning til etiske problemstillinger blant alle ansatte i Norges Bank. Prinsippene slår fast at banken skal holde en høy etisk standard, respektere menneskerettighetene, opptre samfunnsansvarlig og etterleve gjeldende lover og regler. Reglene omfatter for eksempel ansattes egenhandel, virksomhet utenfor banken, gaver og lojalitet til banken generelt. I 2018 er reglene om egenhandel endret og tilpasset endringene i verdipapirhandelloven. Norges Bank aksepterer ingen form for diskriminering eller korrupsjon. Det er etablert antikorrupsjonsprogrammer som dekker hele virksomheten. Hovedelementene er publisert eksternt.

Det er fastsatt nærmere regler og prosedyrer for å følge opp etterlevelsen av egenhandelsreglene. Det er ikke meldt saker til Finanstilsynet i 2018 om brudd på reglene om egenhandel i verdipapirhandellovens § 8.

Finansdepartementet har fastsatt en egen forskrift om habilitet for Norges Banks hovedstyre, og det er etablert en administrativ rutine for å bistå hovedstyrets medlemmer i etterlevelsen av forskriften. Hovedstyret har i tillegg fastsatt egne etiske prinsipper for hovedstyrets eksterne medlemmer. Prinsippene er endret i 2018, spesielt når det gjelder bestemmelsene om egenhandel og håndtering av innsideinformasjon.

Hovedstyret har fastsatt prinsipper for intern varsling om kritikkverdige forhold i Norges Bank. Norges Bank har en egen varslingsrutine hvor ansatte kan rapportere om uetisk eller ulovlig atferd. Det er en operativ varslingskanal der internrevisjonen er varslingsmottaker og behandler varsler. Klager på saksbehandlingen eller behandlingen av varsler behandles av juridisk direktør. Eventuelle varsler blir behandlet i tråd med fastsatte saksbehandlingsregler. Også ansatte hos leverandører kan melde fra om kritikkverdige forhold i forbindelse med gjennomføring av avtalen med Norges Bank.

De etiske reglene for ansatte gjennomgås jevnlig.

Norges Bank legger stor vekt på opplæring og bevisstgjøring rundt de mest sentrale etiske risikoområdene. Alle nyansatte gjennomfører et opplæringsprogram for å sikre kjennskap til og forståelse av regelverket. Det er en-til-en opplæring, e-læring og introduksjonskurs med dilemma-trening. For å sikre nødvendig kunnskap om regelverket for alle gjennomføres det en obligatorisk test ved hjelp av e-læringsverktøy. Gjennom den årlige testen bekrefter den enkelte ansatte at vedkommende har lest og forstått reglene, og er innforstått med konsekvensene ved overtredelse. Etterlevelsen av regelverket følges opp og avvik blir rapportert.

Direkte miljøpåvirkning

Norges Banks direkte klima- og miljøpåvirkning er i hovedsak knyttet til virksomhetens ordinære kontordrift og tjenestereiser. Miljøbelastningen fra eiendomsinvesteringene er omtalt under «Ansvarlig eiendomsforvaltning i SPU».

Norges Bank vedtok i november 2018 en miljøstrategi for sin virksomhet. Strategien ble utformet etter en medarbeiderundersøkelse og en kartlegging av miljøpraksis hos andre sentralbanker og enkelte norske virksomheter. Miljøstrategien er overordnet, ikke tidsbegrenset og fastslår generelle miljømål og tiltak.

Strategien omhandler både utvikling av miljøkompetanse innen bankens kjernevirksomhet og virksomhetens påvirkning av det ytre miljø.

Norges Bank arbeider kontinuerlig med å finne mer miljøvennlige måter å drive virksomheten på, og har blant annet et pågående program med ENOVA om gjennomføring av energireduserende tiltak. Avfall fra kontorvirksomheten kildesorteres, og konstruksjonselementer i bygget og kontormøbler blir i stor grad gjenbrukt. Bruk av nedbrytbare engangsemballasjer er påbegynt og vil fortsette i 2019 med mål om å eliminere all bruk av engangsemballasjer ifm bevertning i banken. Det ble inngått ny avtale med kantineleverandør der økologisk- og kortreist mat var en del av tildelingskriteriene.

Det legges aktivt til rette for å øke andelen som benytter sykkel til og fra jobb. Antallet sykkelparkeringsplasser ute ble økt i 2017, og innendørs kapasitet for sykkelparkerings ble tredoblet på bekostning av parkeringsplasser for bil i 2018.

Bankbygget i Kvadraturen ble i 2017 miljøklassifisert i henhold til et miljøklassifiseringssystem (BREEAM In Use) som vurderer næringsbyggs miljøavtrykk ut fra en helhetsvurdering (dvs. både byggets iboende miljøkvalitet, samt driften og bruken av bygget). Bygget har sertifisering «Very Good» både for forvaltning og bruk, hvilket er nivå fire av seks. Kartleggingen gir banken et godt grunnlag for å kunne iverksette hensiktsmessige tiltak for forbedring for å arbeide mot nivå fem «Excellent».

Norges Bank-kvartalet er et monumentalbygg med høy kulturhistorisk verdi. Både de eldre og nyere delene av kvartalet ivaretas i tett dialog med Riksantikvaren. Norges Bank legger aktivt til rette for en trygg og positiv byutvikling i Kvadraturen gjennom deltagelse i Kvadraturforeningens styre og styret i Oslo Bys vel. Sikkerhetstiltak er integrert med vekt på estetikk.

Ansvarlig eiendomsforvaltning i SPU

Fondet samarbeider med partnere og eiendomsforvaltere om å integrere miljøvennlige tiltak i forretningsplanene til fondets eiendommer.

Miljøvennlig forvaltning i eiendomsporteføljen blir hvert år målt opp mot Global Real Estate Sustainability Benchmark (GRESB). Fondets eiendomsportefølje fikk 76 av 100 mulige poeng i 2018. Det var en økning fra 70 poeng i 2017. 66 prosent av fondets portefølje med kontor- og handelseiendommer var miljøsertifisert i 2018, opp fra 60 prosent året før. I tillegg var 31 logistikkeiendommer miljøsertifisert på grunnlag av miljøvennlig utforming og konstruksjon.

Mange av fondets eiendomsinvesteringer ligger i byer som er utsatt for risiko for ekstremvær. Anslag viser at fire prosent av porteføljen, basert på verdi, ligger i områder der det er sannsynlig at det vil forekomme flom langs kysten eller i elver minst én gang i løpet av de neste 100 årene. Flomrisiko er derfor integrert i strategien for kjøp og forvaltning av eiendommer.

Ansvarlige anskaffelser og leverandøroppfølging

Norges Bank gjennomfører kostnadseffektive innkjøp av varer og tjenester ved å følge regelverket for offentlige anskaffelser, og å utnytte stordriftsfordeler. Dette legger til rette for god konkurranse om oppdragene. For å motvirke sosial dumping er det standardvilkår i kontraktene om lønns- og arbeidsforhold der det er relevant. Leverandører i utvalgte bransjer må årlig dokumentere dette ved en bekreftelse fra revisor. I 2018 er det gjennomført 14 kontroller. Det er ikke avdekket brudd på bestemmelser om lønns- og arbeidsforhold. Norges Bank aksepterer maksimalt to ledd med underleverandører. Banken stiller miljøkrav i alle anskaffelser der det er relevant.

Sentralbankvirksomheten har særskilt tilpassede etiske regler for leverandører som har tilgang til bankens lokaler og systemer. Reglene omfatter blant annet temaer som menneskerettigheter, arbeidstakerrettigheter, korrupsjon, diskriminering og gaver. For leverandører til kapitalforvaltningen som har tilgang til lokaler eller systemer, er det avtalefestet samme regler som for ansatte.

Medarbeidere og arbeidsmiljø

Personal og kompetanse

Bankens ambisjon er å rekruttere de beste kandidatene fra de fremste fagmiljøene nasjonalt og internasjonalt. Banken arbeider målrettet med å tiltrekke og rekruttere medarbeidere med den kompetansen banken trenger for å løse sine oppgaver. Det systematiske arbeidet med å opprettholde bankens omdømme som en foretrukket arbeidsgiver fortsetter, da det er en forutsetning for å kunne lykkes med de øvrige målsettingene. For tredje året på rad arrangerte Norges Bank case-NM for økonomistudenter med stor oppslutning. 30 lag fra fire byer har konkurrert om finaleplass. I år har det vært større oppslutning blant kvinnelige økonomistudenter enn tidligere. I 2018 startet arbeidet med å revitalisere bankens employer branding-strategi. Formålet er blant annet å jobbe enda mer målrettet med å synliggjøre Norges Bank som en attraktiv arbeidsplass.

Som et ledd i bankens strategi jobbes det aktivt med å tilrettelegge for videreutvikling av kompetanse. I 2018 gjennomførte alle ledere et lederskapsprogram for å videreutvikle bankens samlede lederkompetanse og gjennomslagskraft. I tillegg har alle medarbeidere i sentralbankvirksomheten fått tilbud om kurs i selvledelse. Programmet fokuserte på personlig effektivitet, bevissthet rundt samarbeid og kommunikasjon, konkretisering av mål samt prioritering av disse. I tillegg tilrettelegges det for individuell utvikling gjennom tildeling av nye arbeidsoppgaver, intern mobilitet, og internasjonale hospiteringer.

Ved utgangen av 2018 var det 953 fast ansatte i Norges Bank mot 922 ved utgangen av 2017. Av disse er 601 ansatt i Norges Bank Investment Management mot 573 ansatte året før. Banken har medarbeidere fra totalt 38 nasjoner.

Laget Ca-sera sera fra Universitetet i Oslo vant Norges banks case NM i 2018. Fra venstre: Hanna Sørheim, Johannes Hveem Alsvik og Martine Myklebust. Det fjerde medlemmet Ingrid Trandem var ikke til stede da bildet ble tatt

Likestilling og mangfold

Norges Banks etiske retningslinjer slår fast at banken skal respektere menneskerettighetene og ha nulltoleranse for diskriminering. Kvinner og menn i Norges Bank skal ha de samme mulighetene når det gjelder lønn, avansement og faglig/personlig utvikling.

Bankens retningslinjer for rekruttering slår fast at den best kvalifiserte kandidaten ansettes uavhengig av kjønn, alder, etnisitet og funksjonsevne. I 2018 var prosentdelen menn og kvinner for Norges Bank henholdsvis 67 og 33 prosent – uendret fra 2017.

Hovedstyret har satt som langsiktig mål at kvinneandelen i Norges Bank skal bli minst 40 prosent totalt sett. Dette legges til grunn i arbeid med strategi og handlingsplaner og vektlegges ved planlegging og gjennomføring av rekrutteringsprosesser. For ledere var kvinneandelen i sentralbankvirksomheten 33 prosent og i NBIM 22 prosent. For øvrige medarbeidere var andelen kvinner 43 prosent i sentralbankvirksomheten og 31 prosent i NBIM. Dette er tilnærmet uendret i forhold til 2017.

Norges Bank har prioriterte tiltak for likestillingsarbeid for perioden 2017 til 2019. De tre hovedtiltaksområdene i inneværende strategiperiode er rekruttering og omdømmearbeid, karriereutvikling samt inkluderende arbeidsmiljø. Norges Bank har spesiell oppmerksomhet rettet mot å tiltrekke og beholde kvinnelige medarbeidere. Tiltak for å øke kvinneandelen er i tillegg til fokuset ved oppstart og gjennomføring av rekrutteringsprosessen, blant annet å benytte kvinnelige økonomer til å profilere Norges Bank ved ulike undervisnings- og læresteder. Samtidig oppfordres kvinnelige kandidater internt og eksternt til å søke ledige lederstillinger og påta seg ansvar for viktige prosjekter og utredninger. Ansatte fra 38 nasjoner representerer et stort mangfold i Norges Bank. NBIM har etablert et kvinnenettverk som ledd i arbeidet med å tiltrekke, beholde og utvikle kvinnelige medarbeidere. Tiltakene er innarbeidet i de arbeidsprosessene de naturlig hører inn under. På denne måten arbeides det med å sikre at likestillingsarbeidet integreres som en naturlig del av virksomhetens arbeidsprosesser og kultur.

Kvinners lønnsnivå som prosent av menns lønnsnivå ved utgangen av 2018 var 94 prosent for ledere i sentralbankvirksomheten mot 95 prosent i 2017, og 88 prosent for ledere i NBIM mot 93 prosent i 2017. For øvrige medarbeidere var det 89 prosent for sentralbankvirksomheten mot 88 prosent i 2017 og 82 prosent for NBIM mot 80 prosent i 2017.

Norges Bank ønsker å være en god arbeidsgiver for ansatte i ulike livsfaser, ved å legge til rette for at man skal kunne arbeide redusert eller hjemmefra ved behov. Ansatte over 62 år får fem betalte fridager ekstra.

Helse, miljø og sikkerhet

Norges Bank prioriterer å verne om liv og helse for de som har sitt virke i banken. I 2018 ble det rapportert tre hendelser/skader knyttet direkte til arbeid i Norges Banks kontorlokaler eller kurs og feriesteder. Ingen skader eller ulykker fra kontorvirksomheten er alvorlige, eller er meldt til Arbeidstilsynet som yrkesskade i 2018. Dette omfatter ikke HMS-resultater for eiendommer som er en del av investeringsporteføljen.

Banken har vernetjeneste i henhold til arbeidsmiljøloven. De ansatte i hvert verneområde velger sitt verneombud. Hovedverneombudet, som sitter i Arbeidsmiljøutvalget, velges senere blant de som er valgt til verneombud. Verneombudets oppgaver er å ivareta de ansattes interesser i saker som angår arbeidsmiljøet.

Ved ombyggingsprosjekter i banken blir retningslinjene for universell utforming lagt til grunn, og ved behov stilles hjelpemidler og verneutstyr til disposisjon. Banken har gode treningstilbud, samt tilrettelagt for og oppfordrer ansatte til å sykle til jobb. Videre har det blitt utarbeidet en inneklimarapport for hvordan bygningen ytterligere skal få forbedret inneklima og økt fleksibilitet. Dette understøtter det pågående arbeidet med oppgradering av bygget. Banken får hvert år tilbakemeldinger på det fysiske og psykososiale arbeidsmiljøet gjennom individuelle arbeidshelsesamtaler i regi av bankens bedriftshelsetjeneste og gjennom bankens årlige arbeidsmiljøundersøkelse. Rapportene viser høy trivsel og gjennomgående godt arbeidsmiljø. Det arbeides med oppgradering av bygget og etablering av flere arbeidsstasjoner for å bedre inneklima og arealbehov. Arbeidsmiljøutvalget, som består av representanter for både ledelsen og de ansatte, vurderer arbeidsmiljøet og samarbeidsklimaet som godt.

Samarbeid med fagforeningene

Bankens ledelse har god kontakt med fagforeningene. Samarbeidet er verdifullt og bidrar til at banken utvikler seg i positiv retning. Gjennom forhandlinger og drøftinger skapes grunnlaget for en god arbeidsplass. Dialogen med fagforeningene skjer blant annet i medarbeider- og personalutvalget, i bankens arbeidsmiljøutvalg og i jevnlige kontaktmøter. De ansatte har to representanter i hovedstyret som er til stede ved behandling av administrative saker.

Sykefravær og inkluderende arbeidsliv

Sykefraværet i banken er stabilt lavt. I 2018 var sykefraværet på 2,0 prosent, mot 2,2 prosent i 2017. Gjennom IA- avtalen er virksomheten forpliktet til å arbeide systematisk og langsiktig for å holde sykefraværet lavt. Banken legger forholdene til rette for medarbeidere med behov for spesielle tilpasninger og medvirker til at eldre arbeidstagere forlenger yrkeskarrieren i tråd med nasjonale målsettinger.

Lederutviklingseminar i Norges Bank

Norges Bank miljøstrategi

1. Norges Bank skal bidra til en bærekraftig utvikling innenfor våre rammer og oppgaver.

A. Vi skal integrere miljøhensyn i hele virksomheten.

B. Vi skal kartlegge vårt grensesnitt mot det ytre miljø.

C. Vi skal begrense virksomhetens negative miljøpåvirkning gjennom målrettede tiltak.

D. Vi skal tilrettelegge for at våre ansatte og leverandører tar miljøvennlige valg.

2. Norges Bank skal integrere etablert praksis for miljøledelse i styringen av virksomheten.

A. Vi skal drive virksomheten i henhold til anerkjente standarder for miljøvennlig drift.

B. Vi skal være en miljøvennlig og helsefremmende arbeidsplass.

C. Vi skal velge kostnadseffektive miljøtiltak som ivaretar virksomhetens behov.

3. Norges Bank skal ha miljøkompetanse i de virksomhetsområdene dette er hensiktsmessig.

A. Vi skal bidra til kunnskap omkring klimaendringenes betydning for økonomisk utvikling og stabilitet.

B. Vi skal anvende miljøkompetanse for å forstå vår egen miljøpåvirkning og identifisere tiltak.

C. Vi skal vurdere miljømessige forhold i vår kapitalforvaltning for å sikre fondets verdier på lang sikt.1

4. Norges Bank skal være åpen om vårt miljøansvar.

A. Vi skal informere allmennheten gjennom åpen og aktiv kommunikasjon.

B Vår kommunikasjon skal bidra til en kunnskapsbasert samfunnsdebatt.

1 Vurderinger av miljømessige forhold i kapitalforvaltningen er styrt av forvaltningsmandatet til SPU og prinsipper for ansvarlig forvaltning utstedt av hovedstyret i Norges Bank.

Utdypende rapportering fra Norges Bank

Årsrapportering for 2018

www.norges-bank.no/Publisert/

www.nbim.no/no/apenhet/rapporter/

Norges Banks publikasjoner i 2018

Pengepolitis rapport med vurdering av finansiell stabilitet

Finansiell infrastruktur

Det norske finansielle systemet

Finansiell stabilitet

Norges Bank Memo

Regionalt nettverk

Norges Banks utlånsundersøkelse

Valutareservene

Forventningsundersøkelse for Norges Bank

Kvartalsrapport

Statens pensjonsfond utland

DEL 3 REGNSKAP – HOVEDPUNKTER

Hovedpunkter

Resultatregnskap

Hovedpunkter

Balanse

Resultatregnskap

Beløp i millioner kroner

Note

2018

2017

NETTO INNTEKT/KOSTNAD FRA FINANSIELLE INSTRUMENTER

Netto inntekt/kostnad fra:

- Aksjer

3

-4 310

29 063

- Obligasjoner

3

3 437

1 618

- Finansielle derivater

62

-92

- Utlån med sikkerhetsstillelse

9,10

257

163

Renteinntekter og -kostnader fra innskudd og innlån i banker

33

5

Renteinntekter fra utlån til banker

18

81

14

Rentekostnader på innskudd fra banker og statskassen

18

-1 918

-496

Netto renteinntekt fra IMF

17

68

33

Skattekostnad

3

-64

-71

Andre finansielle inntekter/kostnader

-25

-10

Netto inntekt fra finansielle instrumenter før gevinst/tap valuta

-2 379

30 227

Gevinst/tap valuta

8

19 182

-1 488

Netto inntekt/kostnad fra finansielle instrumenter

16 803

28 739

FORVALTNING STATENS PENSJONSFOND UTLAND

Totalresultat SPU

20

-266 126

1 037 764

Trukket/(tilført) kronekonto SPU

20

266 126

-1 037 764

Herav forvaltningsgodtgjøring

13

4 544

4 728

Forvaltning Statens pensjonsfond utland

4 544

4 728

ØVRIGE DRIFTSINNTEKTER

Øvrige driftsinntekter

15

125

124

DRIFTSKOSTNADER

Personalkostnader

12

-1 799

-1 908

Øvrige driftskostnader

15

-3 612

-3 792

Av- og nedskrivning

14

-285

-235

Sum driftskostnader

-5 696

-5 935

Årsresultat

15 776

27 656

TOTALRESULTAT

Årsresultat

15 776

27 656

Endring i aktuarmessige gevinster og tap

11

110

-2

Totalresultat

15 886

27 654

Balanse

Beløp i millioner kroner

Note

31.12.2018

31.12.2017

Eiendeler

Finansielle eiendeler

Innskudd i banker

23 894

8 533

Utlån med sikkerhetsstillelse

9,10

5 984

25 559

Uoppgjorte handler

796

2 046

Aksjer

4

91 127

173 403

Utlånte aksjer

4,9,10

7 292

10 584

Obligasjoner

4

394 995

299 357

Finansielle derivater

-

2

Fordring på IMF

17

68 015

67 965

Utlån til banker

18

-

250

Andre finansielle eiendeler

13

5 030

5 707

Sum finansielle eiendeler

597 133

593 406

Nettoverdi Statens pensjonsfond utland

Nettoverdi SPU

20

8 251 401

8 483 727

Ikke-finansielle eiendeler

Pensjoner

11

141

-

Ikke-finansielle eiendeler

14

2 420

2 563

Sum ikke-finansielle eiendeler

2 561

2 563

SUM EIENDELER

8 851 095

9 079 696

Beløp i millioner kroner

Note

31.12.2018

31.12.2017

Gjeld og egenkapital

Finansiell gjeld

Kortsiktig innlån

685

-

Innlån med sikkerhetsstillelse

9,10

201

286

Uoppgjorte handler

9,10

10 034

6 617

Finansielle derivater

20

10

Annen finansiell gjeld

2 645

1 916

Gjeld til IMF

17

58 713

59 221

Innskudd fra banker

18

40 434

63 968

Innskudd fra statskassen

18

187 653

162 386

Sedler og mynt i omløp

16

44 803

48 420

Sum finansiell gjeld

345 188

342 824

Innskudd kronekonto Statens pensjonsfond utland

Innskudd kronekonto SPU

20

8 251 401

8 483 727

Annen gjeld

Pensjoner

11

-

59

Annen gjeld

19

15 419

15 087

Sum annen gjeld

15 419

15 146

Sum gjeld

8 612 008

8 841 697

Egenkapital

239 087

237 999

SUM GJELD OG EGENKAPITAL

8 851 095

9 079 696

Oslo, 6. februar 2019

Signatur Øystein OlsenØystein Olsen

(Sentralbanksjef/leder)

Jon Nicolaisen

(1. nestleder)

Egil Matsen

(2. nestleder)

Kristine Ryssdal

Signatur Karen Helene Ulltveit MoeKaren Helene Ulltveit-Moe

Kjetil Storesletten

Kathryn M. Baker

Steinar Juel

Arne Hyttnes

(1. varamedlem)

Kristine Landmark

(2. varamedlem)

Mona Helen Sørensen

(Representant for de ansatte)

Kjersti-Gro Lindquist

(Representant for de ansatte)

Kontantstrømoppstilling

Beløp i millioner kroner, innbetaling (+) / utbetaling (-)

2018

2017

Operasjonelle aktiviteter

Innbetaling av utbytte fra aksjer

4 295

4 169

Innbetaling av renter fra obligasjoner

4 698

4 981

Netto innbetaling av renter og honorar fra innlån og utlån med sikkerhetsstillelse

299

211

Innbetalinger av utbytte, renter og honorar fra beholdninger i aksjer og obligasjoner

9 292

9 361

Netto kontantstrøm ved kjøp og salg av aksjer

80 727

16 858

Netto kontantstrøm ved kjøp og salg av obligasjoner

-77 673

-30 898

Netto kontantstrøm finansielle derivater

250

-227

Netto kontantstrøm av innskudd i banker

94

-5 210

Netto kontantstrøm av innlån og utlån med sikkerhetsstillelse

19 464

-8 656

Netto kontantstrøm knyttet til andre kostnader, andre eiendeler og annen gjeld

-11 245

-9 385

Kontantstrøm knyttet til finansielle eiendeler og finansiell gjeld

-22 325

13 307

Netto kontantstrøm fra statskassen

25 267

15 194

Herav kontantoverføringer mellom SPU og den norske stat

-32 520

60 837

Innbetaling av forvaltningsgodtgjøring for SPU

4 728

3 731

Netto kontantstrøm fra operasjonelle aktiviteter

28 579

4 075

Investeringsaktiviteter

Netto utbetalinger til ikke-finansielle eiendeler og gjeld

-144

-237

Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter

-144

-237

Finansieringsaktiviteter

Utbetaling til statskassen fra overføringsfondet

-14 333

-17 726

Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter

-14 333

-17 726

Netto endring i kontanter

Innskudd i banker per 1. januar

8 533

22 728

Netto økning/reduksjon av kontanter i perioden

14 104

-13 888

Netto gevinst/tap valuta på kontanter

574

-307

Innskudd i banker og kortsiktig innlån ved periodens slutt

23 209

8 533

Regnskapsprinsipp

Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den direkte metoden. Vesentlige kategorier av kontantinnbetalinger- og utbetalinger er presentert separat. Enkelte kategorier av kontantstrømmer, i hovedsak kjøp og salg av finansielle instrumenter, er presentert netto.

Kontantoverføringer mellom SPU og den norske stat, anses som finansieringsaktiviteter i kontantstrømoppstillingen i regnskapsrapporteringen til SPU. I Norges Bank er tilførsler klassifisert som operasjonell aktivitet siden Norges Bank er forvalter av SPU.

Oppstilling over endringer i egenkapital

Beløp i millioner kroner

Kursreguleringsfond

Overføringsfond

Sum egenkapital

1. januar 2017

189 227

35 452

224 679

Totalresultat

20 107

7 547

27 654

Overført til Annen gjeld

-

-14 334

-14 334

31. desember 2017

209 334

28 665

237 999

1. januar 2018

209 334

28 665

237 999

Totalresultat

156

15 730

15 886

Overført til Annen gjeld

-

-14 798

-14 798

31. desember 2018

209 490

29 597

239 087

Regnskapsprinsipp

Oppstilling over endringer i egenkapital for Norges Bank er utarbeidet i henhold til IAS 1 Presentasjon av finansregnskap.

Egenkapitalen til Norges Bank består av et kursreguleringsfond og et overføringsfond. Kursreguleringsfondet utgjør bankens bundne egenkapital og overføringsfondet utgjør grunnlaget for overføring til statskassen. Egenkapitalen i Norges Bank er regulert av retningslinjer for avsetning og disponering av Norges Banks resultat, fastsatt i statsråd 7. februar 1986, senest endret ved kgl. res. 6. desember 2002, som følger:

1. Av Norges Banks overskudd avsettes til kursreguleringsfondet inntil dette har nådd 5 prosent av bankens fordringer i norske verdipapirer1 og 40 prosent av bankens netto valutareserver unntatt immuniseringsporteføljen2 og de midler som forvaltes for Statens petroleumsfond3, andre fordringer på / forpliktelser overfor utlandet4 og eventuelt andre engasjementer som av hovedstyret vurderes å ha ikke ubetydelig kursrisiko. Immuniseringsporteføljen svarer til den del av Norges Banks valutareserver som er skilt ut som egen portefølje der avkastning godskrives/belastes staten i samme års regnskap. Det samme gjelder for porteføljen til Statens petroleumsfond. Dersom kursreguleringsfondet er større enn det som følger av forholdstallene nevnt under punkt 1, første avsnitt, skal det overskytende tilbakeføres til resultatregnskapet.

2. Dersom kursreguleringsfondet faller under 25 prosent av bankens netto valutareserver unntatt immuniseringsporteføljen og de midler som forvaltes for Statens petroleumsfond, og andre fordringer på / forpliktelser overfor utlandet ved utgangen av året, skal det tilbakeføres tilgjengelige midler fra overføringsfondet til Norges Banks regnskap inntil kursreguleringsfondet når full størrelse i henhold til punkt 1.

3. Eventuelt overskudd etter avsetning til, eller tilførsel fra kursreguleringsfondet, avsettes til overføringsfondet.

4. Eventuelle underskudd i Norges Banks regnskap etter disposisjoner nevnt under punkt 2 dekkes ved overføringer fra kursreguleringsfondet.

5. Fra overføringsfondet overføres ved hvert årsoppgjør til statskassen et beløp svarende til en tredjedel av innestående midler i overføringsfondet.

1 Banken har ingen norske verdipapirer per 31. desember 2018.

2 Immuniseringsporteføljen er ikke i bruk i per 31. desember 2018.

3 Statens pensjonsfond utland (SPU).

4 I all hovedsak netto fordring/gjeld mot IMF.

Noter

Note 1 Generell informasjon

1. Innledning

Norges Bank er sentralbanken i Norge. Norges Bank utfører viktige samfunnsoppgaver og forvalter store verdier på vegne av fellesskapet. Gjennom sentralbankvirksomheten skal Norges Bank fremme økonomisk stabilitet i landet. Banken skal være et utøvende og rådgivende organ for penge-, kreditt- og valutapolitikken, bidra til robuste og effektive betalingssystemer og finansmarkeder og forvalte landets valutareserver. Norges Bank forvalter Statens pensjonsfond utland (SPU) på vegne av Finansdepartementet i henhold til lov om Statens pensjonsfond § 2 annet ledd og mandat for forvaltning av Statens pensjonsfond utland (forvaltningsmandatet), fastsatt av Finansdepartementet.

SPU skal støtte statlig sparing for finansiering av fremtidige utgifter og underbygge langsiktige hensyn ved bruk av Norges petroleumsinntekter. Stortinget har fastsatt rammene i lov om Statens pensjonsfond, og Finansdepartementet har det formelle ansvaret for fondets forvaltning. Hovedstyret i Norges Bank har delegert gjennomføringen av forvaltningsoppdraget til Norges Bank Investment Management (NBIM).

Finansdepartementet har plassert fondsmidlene til forvaltning av SPU som et kroneinnskudd på en særskilt konto i Norges Bank (kronekontoen). Banken skal i eget navn videreplassere kronekontoen i en investeringsportefølje bestående av aksjer, rentepapirer og fast eiendom. SPU er i sin helhet investert utenfor Norge.

I henhold til mandat for forvaltningen foretas overføringer til og fra kronekontoen. Når Statens petroleumsinntekter overstiger Statens oljepengebruk over statsbudsjettet vil det gjøres innskudd på kronekontoen. I motsatte tilfeller vil det gjøres uttak. Overføringer til og fra kronekontoen medfører en tilsvarende endring i Eiers kapital i SPU.

Norges Bank bærer ingen økonomisk risiko knyttet til verdiutviklingen i SPU. Den oppnådde avkastningen ved forvaltningen, etter fradrag for godtgjørelse til Norges Bank, blir i sin helhet henført til kronekontoen og påvirker derfor ikke totalresultatet eller egenkapitalen til Norges Bank. Den forvaltede investeringsporteføljen tilsvarer det til enhver tid innestående beløp på kronekontoen. Nettoverdien av investeringsporteføljen, som består av fondets markedsverdi fratrukket påløpt forvaltningsgodtgjøring, presenteres på egen linje som en eiendel i Norges Banks balanse, og kronekontoen presenteres tilsvarende som en forpliktelse til Finansdepartementet.

2. Godkjenning av årsregnskapet

Årsregnskapet til Norges Bank for 2018, som omfatter regnskapsrapporteringen for SPU, ble godkjent av hovedstyret 6. februar 2019 og fastsatt av representantskapet 26. februar 2019.

Note 2 Regnskapsprinsipper

Denne noten beskriver regnskapsprinsipper, vesentlige estimater og skjønnsmessige vurderinger som gjelder hele regnskapet. Øvrige regnskapsprinsipper, vesentlige estimater og skjønnsmessige vurderinger er beskrevet i de respektive oppstillingene og notene.

vesentlige estimater og skjønnsmessige vurderinger

Utarbeidelsen av regnskapet innebærer bruk av usikre estimater og forutsetninger knyttet til fremtidige hendelser som påvirker regnskapsførte beløp for eiendeler, forpliktelser, inntekter og kostnader. Estimater fastsettes basert på tidligere erfaringer og reflekterer ledelsens forventninger om fremtidige hendelser. Faktiske utfall kan avvike fra estimatene. Utarbeidelsen av regnskapet innebærer også skjønnsmessige vurderinger i forbindelse med anvendelsen av regnskapsprinsipper, som kan ha betydelig innvirkning på regnskapet.

1. Grunnlag for utarbeidelse

Årsregnskapet til Norges Bank er i henhold til sentralbankloven § 30, annet ledd, avlagt etter regnskapsloven og forskrift om årsregnskap m.m. for Norges Bank, fastsatt av Finansdepartementet.

Forskriften krever at Norges Banks regnskap skal utarbeides i samsvar med International Financial Reporting Standards (IFRS) som fastsatt av EU, men fastsetter særskilte krav til presentasjon av SPU og datterselskaper. Norges Banks regnskap omfatter regnskapsrapportering for SPU, se note 20 Statens pensjonsfond utland (SPU). I henhold til forskrift om årsregnskap m.m. for Norges Bank (forskriften), er regnskapsrapportering for SPU utarbeidet i samsvar med International Financial Reporting Standards (IFRS) som fastsatt av EU, med de tillegg og unntak som følger av forskriften.

Årsregnskapet utarbeides med regnskapsavslutning per 31. desember. Det er presentert i norske kroner og avrundet til nærmeste million. Avrundingsdifferanser kan forekomme.

2. Endringer i regnskapsprinsipper og nye/endrede standarder og fortolkninger

IFRS 9 Finansielle instrumenter ble implementert 1. januar 2018 og erstattet da IAS 39 Finansielle instrumenter – Innregning og måling. IFRS 9 introduserte nye prinsipper for klassifisering og måling, nedskrivning av enkelte finansielle eiendeler og sikringsbokføring. Prinsipper relevante for regnskapsrapporteringen er omtalt nedenfor. IFRS 9 hadde ingen innvirkning på hvordan finansielle instrumenter klassifiseres og måles.

Andre endringer i IFRS som trådte i kraft i 2018 hadde heller ingen innvirkning på hvordan regnskapet ble utarbeidet og presentert.

3. Regnskapsprinsipper som gjelder hele regnskapet

3.1 Finansielle eiendeler og forpliktelser

Innregning og fraregning

Finansielle eiendeler og forpliktelser innregnes i balansen ved inngåelse som part i instrumentets kontraktsmessige betingelser.

Finansielle eiendeler fraregnes når de kontraktsmessige rettighetene til kontantstrømmene opphører, eller når de finansielle eiendelene og det vesentligste av risiko og fordeler ved eierskap til eiendelene, er overført. Se note 9 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse og note 20.12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for spesifikasjon av overførte eiendeler som ikke er fraregnet.

Finansielle forpliktelser fraregnes når de har opphørt, dvs. når pliktene angitt i kontraktene er oppfylt, kansellert eller utløpt.

Kjøp eller salg av en finansiell eiendel i henhold til en kontrakt med vilkår som krever oppgjør i tråd med normale markedsvilkår, regnskapsføres på avtaletidspunktet.

Klassifisering og måling

Finansielle eiendeler klassifiseres basert på forretningsmodellen som ligger til grunn for forvaltningen av eiendelene, samt egenskapene ved de kontraktsfestede kontantstrømmene. Investeringsporteføljen til SPU forvaltes i samsvar med forvaltningsmandatet fastsatt av Finansdepartementet, investeringsmandatet fastsatt av hovedstyret i Norges Bank og investeringsstrategier fastsatt av ledelsen i Norges Bank Investment Management. Disse mandatene og strategiene, inkludert risikostyringsstrategiene, innebærer at alle finansielle eiendeler styres og følges opp på grunnlag av virkelig verdi. SPUs finansielle eiendeler er derfor målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Tilsvarende gjelder for Norges Banks valutareserver. Valutareservenes forvaltes i samsvar med prinsippene fastsatt av hovedstyret og styres og følges opp på grunnlag av virkelig verdi. Øvrige finansielle eiendeler er målt til amortisert kost.

Finansielle forpliktelser er målt til amortisert kost, med unntak for de finansielle forpliktelser øremerket til virkelig verdi over resultatet. Dette gjelder finansielle forpliktelser integrert i valutareservene som styres og følges opp på grunnlag av virkelig verdi. For SPU er finansielle forpliktelser, med unntak av Skyldig forvaltningsgodtgjøring, integrert i investeringsporteføljen som styres og følges opp basert på virkelig verdi, og er derfor øremerket til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Skyldig forvaltningsgodtgjøring er målt til amortisert kost.

Finansielle derivater er holdt for omsetning og er derfor målt til virkelig verdi over resultatet.

Nedskrivninger

For finansielle eiendeler klassifisert som målt til amortisert kost innregnes en avsetning for forventet kredittap. Innregnet beløp utgjør forventet kredittap over de neste tolv måneder, regnet fra rapporteringstidspunktet. Ved en betydelig økning i kredittrisiko fra førstegangsinnregning, innregnes forventet kredittap for hele eiendeles levetid.

3.2 Datterselskaper

Investeringer i fast eiendom utføres gjennom selskaper kontrollert av SPU, utelukkende etablert som en del av forvaltningen av fondet. Kontroll over et selskap foreligger når SPU er eksponert for eller har rettigheter til variabel avkastning fra sitt engasjement i vedkommende selskap, og har mulighet til å påvirke denne avkastningen gjennom sin makt over selskapet. For ytterligere informasjon, se note 20.15 Interesser i andre foretak.

SPU er et investeringsforetak i henhold til IFRS 10 Konsernregnskap. IFRS 10 definerer et investeringsforetak og innfører et pliktig unntak fra konsolidering for investeringsforetak.

Skjønnsmessig vurdering

SPU er et investeringsforetak basert på følgende:

a) SPU mottar midler fra den norske stat, som er en nærstående part og eneste eier, og leverer profesjonelle investeringstjenester i form av forvaltningen av fondet, til den norske stat,

b) SPU er forpliktet overfor den norske stat til å investere utelukkende for verdistigning og kapitalinntekter,

c) SPU måler og evaluerer avkastning for alle investeringer utelukkende basert på virkelig verdi.

Et investeringsforetak skal ha en strategi som definerer tidshorisonten for realisering av investeringene. SPU har en svært lang tidshorisont. Etter en samlet vurdering er det konkludert med at SPU oppfyller kriteriene i definisjonen av et investeringsforetak.

Datterselskaper målt til virkelig verdi over resultatet

Datterselskaper som investerer i fast eiendom gjennom eierandeler i andre selskaper, er investeringsforetak. Disse datterselskapene er målt til virkelig verdi over resultatet i tråd med prinsippene for finansielle eiendeler, som omtalt i punkt 3.1 ovenfor, og er presentert i balansen som Unotert eiendom. Se note 20.6 Unotert eiendom for utfyllende prinsipper.

Konsoliderte datterselskaper

Datterselskaper som utfører investeringstjenester og som ikke selv er investeringsforetak, konsolideres. Konsoliderte datterselskaper eier ikke, verken direkte eller indirekte, investeringer i fast eiendom.

4. Nye standarder med virkning fra 2019 eller senere

Vedtatte IFRS-standarder med ikrafttredelsesdato fra 2019 eller senere som er ansett som relevante for regnskapsrapporteringen er beskrevet nedenfor. Øvrige standarder, endringer i eksisterende standarder og fortolkninger som er utgitt forventes å være uvesentlige eller ikke relevante på implementeringstidspunktet.

IFRS 16 Leieavtaler

IFRS 16 Leieavtaler gjelder fra 1. januar 2019 og omhandler innregning av leieavtaler og tilhørende noteopplysninger. Norges Bank har fullført sin analyse av forventet påvirkning på regnskapet. Basert på dagens portefølje av relevante kontrakter er det vurdert at standarden ikke vil påvirke regnskapet ved implementering 1. januar 2019.

Note 3 Inntekt/kostnad fra Aksjer og Obligasjoner

Regnskapsprinsipp

Følgende regnskapsprinsipper er knyttet til de respektive inntekts- og kostnadselementene:

Utbytte innregnes på det tidspunkt utbytte er formelt vedtatt av generalforsamlingen eller tilsvarende beslutningsorgan.

Renteinntekter innregnes etter hvert som de opptjenes. Rentekostnader innregnes etter hvert som de påløper.

Realisert gevinst/tap utgjør i hovedsak beløp realisert når eiendeler eller forpliktelser blir fraregnet. Realisert gevinst/tap inkluderer transaksjonskostnader, som resultatføres når de påløper. Transaksjonskostnader er definert som alle kostnader som er direkte henførbare til den gjennomførte transaksjonen. For investeringer i Aksjer samt Obligasjoner omfatter dette normalt kurtasje og dokumentavgift.

Urealisert gevinst/tap utgjør endringer i virkelig verdi i perioden for den relaterte balansepost som ikke kan tilskrives de tidligere omtalte kategoriene.

Tabell 3.1 Inntekt/kostnad fra aksjer

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Utbytte

4 257

4 145

Realisert gevinst/tap

30 691

8 708

Urealisert gevinst/tap

-39 258

16 210

Inntekt/kostnad fra aksjer før gevinst/tap valuta

-4 310

29 063

Tabell 3.2 Inntekt/kostnad fra obligasjoner

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Renter

4 872

4 880

Realisert gevinst/tap

-1 411

-1 200

Urealisert gevinst/tap

-24

-2 062

Inntekt/kostnad fra obligasjoner før gevinst/tap valuta

3 437

1 618

Skattekostnad

Norges Bank er unntatt skatteplikt for sin virksomhet i Norge, men er skattepliktig i flere utenlandske markeder. Skattekostnaden består av inntektsskatt som Norges Bank ikke får refundert gjennom lokale skatteregler eller skatteavtaler. Dette gjelder i all hovedsak kildeskatt på utbytte tilknyttet valutareservenes aksjeinvesteringer.

Skattekostnaden for 2018 utgjorde 63,5 millioner kroner mot 71 millioner kroner i 2017.

Skatt betalt i Japan og Tyskland utgjør av dette henholdsvis 18,6 millioner kroner og 16,4 millioner kroner. Norges skatteavtaler med de nevnte landene gir en skattesats på 15 prosent. Betalt skatt knytter seg til kildeskatt på utbytte. Skattekostnaden for øvrig fordeler seg med mindre beløp på en rekke andre land.

Regnskapsprinsipper for skatt er ytterligere beskrevet i note 20.9 Skatt.

Note 4 Beholdning av Aksjer og Obligasjoner

Regnskapsprinsipp

Investeringer i aksjer og obligasjoner er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Opptjente utbytter og renter presenteres i balansen på samme linje som de underliggende finansielle instrumentene, og er spesifisert i tabellene 4.1 og 4.2 for henholdsvis Aksjer og Obligasjoner. Balanselinjen Aksjer inkluderer investeringer i depotbevis (GDR/ADR) og andeler i noterte fond. Utlånte aksjer presenteres separat. For mer informasjon om utlånte instrumenter, se note 9 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse.

Finansielle derivater er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Variasjonsmargin for børsnoterte futures anses som oppgjort og verdier er presentert i balansen som Innskudd i banker. Norges Bank benytter ikke sikringsbokføring, og ingen finansielle instrumenter er derfor utpekt som sikringsinstrumenter.

For ytterligere informasjon om måling til virkelig verdi se note 6 Måling til virkelig verdi.

Endringer i virkelig verdi resultatføres og er spesifisert i note 3 Inntekt/kostnad fra Aksjer og Obligasjoner

Tabell 4.1 Aksjer

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Virkelig verdi inkl. utbytte

Opptjent utbytte

Virkelig verdi inkl. utbytte

Opptjent utbytte

Aksjer

98 419

131

183 987

170

Sum aksjer

98 419

131

183 987

170

Herav utlånte aksjer

7 292

-

10 584

-

Tabell 4.2 Obligasjoner

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Nominell verdi1

Virkelig verdi inkl. opptjente renter

Opptjente renter

Nominell verdi1

Virkelig verdi inkl. opptjente renter

Opptjente renter

Obligasjoner

390 401

394 995

1 733

292 122

299 357

1 559

Sum obligasjoner

390 401

394 995

1 733

292 122

299 357

1 559

1 Nominell verdi er omregnet til norske kroner ved bruk av balansedagens kurs. Nominell verdi består av pålydende verdi av instrumentet eller hovedstol.

Obligasjoner på Norges Banks balanse er i sin helhet knyttet til forvaltningen av valutareservene. Norges Bank utsteder statsgjeld og inngår finansielle kontrakter innenfor statsgjeldsforvaltningen i Finansdepartementets navn. Transaksjoner knyttet til statsgjeldsforvaltningen regnskapsføres i statsregnskapet og ikke på Norges Banks balanse.

Bank for International Settlements (BIS)

BIS fungerer som en bank for sentralbankene, og skal i tillegg bistå sentralbanker ved å bidra til internasjonalt samarbeid og i arbeidet med pengepolitikk og finansiell stabilitet.

BIS er et aksjeselskap eid av sentralbanker. Norges Bank har 8 000 stemmeberettigede aksjer (pålydende 5 000 SDR) i BIS, i tillegg til 564 ikke-stemmeberettigede aksjer (pålydende 5 000 SDR), totalt 8 564 aksjer.

BIS har ved utstedelsen av aksjer kun innkrevd innbetaling på 25 prosent av aksjenes pålydende, resterende 75 prosent er kommitert kapital som ikke er bokført i balansen.

Aksjer i BIS og mottatt utbytte fra BIS, som vist i tabell 4.3, inngår også som en del av henholdsvis aksjer i tabell 4.1 og utbytte i tabell 3.1.

Tabell 4.3 Aksjer i BIS

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Aksjer i BIS

200

200

Kommitert kapital, ikke bokført i balansen

387

374

Mottatt utbytte fra BIS

23

30

Note 5 Valutareserver

Valutareservene skal kunne benyttes til transaksjoner i valutamarkedet som ledd i gjennomføringen av pengepolitikken eller ut fra hensynet til finansiell stabilitet og for å møte Norges Banks internasjonale forpliktelser. Valutareservene utenom petrobufferporteføljen deles inn i en renteportefølje og en aksjeportefølje. Renteporteføljen og petrobufferporteføljen forvaltes av Norges Bank Markeder og IKT. Aksjeporteføljen forvaltes av NBIM. Se ytterligere omtale i note 7 Investeringsrisiko.

Petrobufferporteføljen skal motta statens kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten i utenlandsk valuta og eventuelle overføringer til og fra SPU. Formålet med porteføljen er å sørge for en hensiktsmessig håndtering av statens behov for veksling mellom utenlandsk valuta og norske kroner.

Tabell 5.1 og 5.2 viser resultat- og balanseoppstilling for valutareservene fordelt per portefølje. Valutareservene presenteres slik de operasjonelt følges opp av Norges Bank, mindre avvik mot IMFs definisjon av valutareserver kan derfor forekomme.

Tabell 5.1 Valutareserver porteføljefordelt

Beløp i millioner kroner

2018

Porteføljer

Sum valutareserver

Resultat

Aksjer

Renter

Petrobuffer

Netto inntekt/kostnad fra:

– Aksjer

-4 333

-

-

-4 333

– Obligasjoner

6

3 431

-

3 437

– Finansielle derivater

107

-45

-

62

– Utlån med sikkerhetsstillelse

59

-7

205

257

Renteinntekter og -kostnader fra innskudd og innlån i banker

-2

35

-

33

Skattekostnad

-64

-

-

-64

Andre finansielle inntekter / kostnader

-17

-

-

-17

Netto inntekt fra finansielle instrumenter før gevinst/tap valuta

-4 244

3 414

205

-625

Gevinst/tap valuta

3 773

14 567

585

18 926

Netto inntekt fra finansielle instrumenter

-471

17 981

790

18 300

Beløp i millioner kroner

2017

Porteføljer

Sum valuta- reserver

Resultat

Aksjer

Renter

Petrobuffer

Netto inntekt/kostnad fra:

– Aksjer

29 033

-

-

29 033

– Obligasjoner

-

1 618

-

1 618

– Finansielle derivater

-10

-82

-

-92

– Utlån med sikkerhetsstillelse

42

26

95

163

Renteinntekter og -kostnader fra innskudd og innlån i banker

-

7

-2

5

Skattekostnad

-71

-

-

-71

Andre finansielle inntekter / kostnader

-5

-

-

-5

Netto inntekt fra finansielle instrumenter før gevinst/tap valuta

28 989

1 569

93

30 651

Gevinst/tap valuta

-1 285

794

-1 016

-1 507

Netto inntekt fra finansielle instrumenter

27 704

2 363

-923

29 144

Tabell 5.2 Valutareserver porteføljefordelt

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

Porteføljer

Sum valutareserver

Balanse

Aksjer

Renter

Petrobuffer

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

49

19 224

4 447

23 720

Utlån med sikkerhetsstillelse

201

3 786

1 997

5 984

Uoppgjorte handler

3

793

-

796

Aksjer

90 927

-

-

90 927

Utlånte aksjer

7 292

-

-

7 292

Obligasjoner

-

394 995

-

394 995

Finansielle derivater

-

-

-

-

Andre finansielle eiendeler

33

-

-

33

Sum finansielle eiendeler

98 505

418 798

6 444

523 747

FINANSIELL GJELD

Kortsiktig innlån

685

-

-

685

Innlån med sikkerhetsstillelse

201

-

-

201

Uoppgjorte handler

-

9 994

40

10 034

Finansielle derivater

-

3

17

20

Annen finansiell gjeld

154

-

881

1 035

Sum finansiell gjeld

1 040

9 997

938

11 975

Netto valutareserver

97 465

408 801

5 506

511 772

Beløp i millioner kroner

31.12.2017

Porteføljer

Sum valutareserver

Balanse

Aksjer

Renter

Petrobuffer

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

63

3 867

4 446

8 376

Utlån med sikkerhetsstillelse

286

4 856

20 417

25 559

Uoppgjorte handler

88

1 958

-

2 046

Aksjer

173 203

-

-

173 203

Utlånte aksjer

10 584

-

-

10 584

Obligasjoner

-

299 357

-

299 357

Finansielle derivater

2

-

-

2

Andre finansielle eiendeler

74

-

399

473

Sum finansielle eiendeler

184 300

310 038

25 262

519 600

FINANSIELL GJELD

Kortsiktig innlån

-

-

-

-

Innlån med sikkerhetsstillelse

286

-

-

286

Uoppgjorte handler

-

4 794

1 823

6 617

Finansielle derivater

-

-

10

10

Annen finansiell gjeld

292

-

-

292

Sum finansiell gjeld

578

4 794

1 833

7 205

Netto valutareserver

183 722

305 244

23 429

512 395

Note 6 Måling til virkelig verdi

Regnskapsprinsipp

Alle eiendeler og forpliktelser presentert som Aksjer og Obligasjoner, Finansielle derivater, Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, Innskudd i banker og Avgitt og Mottatt kontantsikkerhet er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet.

Virkelig verdi, som definert i IFRS 13 Måling til virkelig verdi, er den pris som ville blitt oppnådd ved salg av en eiendel eller betalt for å overføre en forpliktelse i en velordnet transaksjon mellom markedsdeltakere på måletidspunktet.

1. Innledning

Virkelig verdi for majoriteten av eiendeler og gjeld er basert på offisielle sluttkurser og observerbare markedspriser. Dersom markedet for et verdipapir eller en eiendel ikke er aktivt, fastsettes virkelig verdi ved hjelp av standard verdsettelsesmodeller. Måling til virkelig verdi kan være komplekst og kreve skjønnsmessige vurderinger, særlig når observerbare inndata ikke er tilgjengelig. Verdsettelsesrisikoen følges opp av kontrollmiljøet i Norges Bank som har ansvaret for måling til virkelig verdi. Dette er beskrevet i punkt 5 i denne noten.

2. Hierarkiet for virkelig verdi

Alle verdipapirene i valutareservene måles til virkelig verdi. Disse har blitt inndelt i de tre kategoriene i hierarkiet for virkelig verdi, presentert i tabell 6.1. Inndelingen er basert på observerbarheten til inndataene som benyttes i målingen av virkelig verdi:

• Nivå 1 består av eiendeler som er verdsatt basert på noterte, ikke-justerte priser i aktive markeder. Et aktivt marked er definert som et marked der transaksjoner finner sted med tilstrekkelig hyppighet og volum til å gi løpende prisinformasjon.

• Eiendeler og gjeldsposter som er klassifisert som nivå 2 verdsettes ved bruk av modeller som benytter direkte eller indirekte observerbare markedsdata. Inndata anses som observerbare dersom de er utviklet ved hjelp av offentlig tilgjengelig markedsdata om faktiske hendelser eller transaksjoner.

• Eiendeler klassifisert som nivå 3 er verdsatt ved bruk av modeller som i vesentlig grad bruker ikke-observerbare inndata. Inndata anses som ikke-observerbar når det ikke foreligger tilgjengelig markedsdata og når inndataen blir utviklet ved hjelp av beste tilgjengelig informasjon om de forutsetningene som markedsdeltakere vil kunne benytte ved prising av eiendelen.

En oversikt over modeller og verdsettelsesmetoder med sine respektive observerbare og ikke-observerbare inndata, kategorisert per type instrument er beskrevet i punkt 4 i denne noten.

Vesentlig estimat

Nivå 3-investeringer består av instrumenter holdt til virkelig verdi, men som ikke handles eller prises i et aktivt marked. Virkelig verdi er fastsatt ved bruk av verdsettelsesteknikker som bruker modeller med ikke-observerbare inndata. Å fastsette forutsetninger som markedsdeltakere vil benytte ved prising av eiendelen eller forpliktelsen når observerbar markedsinformasjon ikke er tilgjengelig, innebærer betydelig utøvelse av skjønn.

Tabell 6.1 Valutareservenes investeringer fordelt på nivåer for verdsettelsesusikkerhet

Beløp i millioner kroner

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Totalt

31.12.2018

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

Aksjer

97 862

183 183

357

603

-

1

98 219

183 787

Obligasjoner

392 507

299 357

2 488

-

-

-

394 995

299 357

Finansielle derivater (eiendeler)

-

2

-

-

-

-

-

2

Finansielle derivater (gjeld)

-20

-10

-

-

-

-

-20

-10

Annet1

-

-

18 578

29 259

-

-

18 578

29 259

Totalt

490 349

482 532

21 423

29 862

-

1

511 772

512 395

Totalt (prosent)

95,8

94,2

4,2

5,8

-

-

100,0

100,0

1 Annet består av andre eiendeler og forpliktelser begrenset til pengemarkedsinstrumenter, herunder gjensalgsavtaler, innskudd i banker, kortsiktig innlån, uoppgjorte handler, avgitt og mottatt kontantsikkerhet og andre eiendeler og gjeld.

Verdsettelsesusikkerheten for valutareservene ved utgangen av 2018 er i hovedsak uendret sammenlignet med utgangen av 2017. Majoriteten av valutareservene er forbundet med lav verdsettelsesrisiko og klassifisert som nivå 1. 99,6 prosent av aksjer og 99,4 prosent av obligasjoner er klassifisert som nivå 1 og er således verdsatt med observerbare markedskurser.

3. Bevegelser mellom nivåer i hierarkiet

Det har ikke vært vesentlige bevegelser mellom nivåene i verdsettelseshierarkiet og allokeringen er tilnærmet uendret fra 2017.

4. Verdsettelsesmetoder

Norges Bank har definert hierarkier for hvilke priskilder som skal brukes i verdsettelsen. Beholdninger som finnes i referanseindeksene verdsettes normalt i henhold til indeksleverandørenes priser, mens de resterende beholdningene av aksjer og obligasjoner verdsettes nesten utelukkende ved bruk av priser fra andre anerkjente eksterne leverandører. For aksjer og derivater som handles i aktive markeder (nivå 1) blir sluttkurs benyttet. For obligasjoner som handles i aktive markeder blir hovedsakelig kjøpskurs benyttet.

I det neste avsnittet presenteres verdsettelsesteknikkene som blir brukt for aksjer og obligasjoner klassifisert som nivå 2 i verdsettelseshierarkiet.

Aksjer (nivå 2)

Aksjer verdsatt basert på modeller med observerbar inndata fra leverandører er klassifisert som nivå 2 i verdsettelseshierarkiet. Disse beholdningene handles ikke i aktive markeder og inkluderer noterte aksjer som er suspendert fra handel. Verdsettelsesmodellene hensyntar flere typer observerbar inndata som pris på sammenlignbare aksjer, siste prisnotering og volum.

Obligasjoner (nivå 2)

Obligasjoner som er verdsatt basert på indikative priser eller sammenlignbare likvide utstedelser er klassifisert som nivå 2. Disse beholdningene består som regel av obligasjoner som er mindre likvide enn de som handles på aktive markeder.

5. Kontrollmiljø

Kontrollmiljøet for måling til virkelig verdi i NBIM og Norges Bank Markeder og IKT er organisert rundt en formalisert og dokumentert regnskaps- og verdsettelsespolicy samt retningslinjer som er støttet opp av arbeids- og kontrollprosedyrer. Policydokumentet hos NBIM fastsetter prinsipper for verdsettelse og angir behandling i NBIMs verdivurderingskomité. Porteføljene som forvaltes i Norges Bank Markeder og IKT inneholder kun likvide statspapirer hvor verdsettelsesrisiko er meget lav. Eventuelle spørsmål blir avklart i en egen forvaltningskomité.

Verdsettelsesmiljøet er tilpasset i samsvar med markedsstandarder og etablert praksis for verdifastsettelse. I praksis er dette gjennomført i form av en daglig verdifastsettelse av alle beholdninger. Prosessene er skalerbare for markedsendringer og basert på interne og eksterne dataløsninger.

Alle beholdninger og investeringer er som hovedregel verdsatt av eksterne, uavhengige prisleverandører. Disse er valgt på grunnlag av analyser foretatt av avdelingene som er ansvarlig for verdifastsettelsen.

Prisleverandørene følges opp løpende gjennom regelmessig dialog, kontroller og forespørsler knyttet til priser på enkeltpapirer. For en stor andel av beholdningene er innhentede priser basert på priser som er direkte observerbare i markedet. For beholdninger hvor det ikke er tilstrekkelig likviditet til at verdsettelsen kan baseres på observerbare priser, anvendes anerkjente modeller. Her benyttes det så langt som mulig observerbare datapunkter, men i noen tilfeller er det grunnet manglende likviditet benyttet ikke-observerbare datapunkter.

På daglig basis er verdifastsettelsen gjenstand for flere kontroller i verdsettelsesavdelingene. Kontrollene er basert på definerte terskler og sensitiviteter som overvåkes og justeres i overensstemmelse med rådende markedsforhold. Ved månedsslutt blir det utført mer omfattende kontroller for å sikre at verdsettelsen er i tråd med virkelig verdi.

I NBIM utarbeides verdsettelsesnotater og rapporter ved hver kvartalsslutt som dokumenterer de utførte kontrollene og som beskriver de største kildene til usikkerhet i verdsettelsene.

Verdivurderingskomiteen, som inkluderer flere i ledergruppen i NBIM, møtes hvert kvartal i forkant av fremleggelse av regnskapsrapporteringen. Komitéen behandler dokumentasjonen og større prisingsspørsmål, og godkjenner verdifastsettelsen.

6. Andre investeringer

Norges Bank har andre aksjeinvesteringer utover de nevnt i tabell 6.1. Dette er investeringer Norges Bank foretar i kraft av å være Norges sentralbank og ivaretakelse av Norges internasjonale funksjoner innenfor dette området. Slike anliggender er langsiktige forhold uten økonomisk inntjening som formål og har ingen karakter av å være finansielle investeringer. Aksjer i Bank for International Settlements er verdsatt til 200 millioner kroner og allokeres til nivå 3 i verdsettelseshierarkiet. Prisfastsettelsen er usikker grunnet manglende aktivitet i markedet. Disse er verdsatt ved bruk av modeller som i vesentlig grad bruker ikke-observerbare inndata.

Note 7 Investeringsrisiko

Organisering

Hovedstyret har det overordnede ansvaret for risikostyring i Norges Bank, og har etablert prinsipper for risikostyring i sentralbankvirksomheten, inkludert finansiell risiko. Hovedstyret fastsetter i tillegg de overordnede prinsippene for forvaltningen av valutareservene, inkludert strategisk aktivaallokering, referanseindekser, investeringsunivers og overordnet risikomål.

Risiko- og investeringsutvalget er et saksforberedende og rådgivende utvalg som skal styrke og effektivisere hovedstyrets arbeid med saker blant annet knyttet til investeringsstrategi og risikorammer for valutareservene.

Sentralbanksjefen er ansvarlig for forvaltningen av valutareservene. Sentralbanksjefen har operasjonalisert prinsippene fra hovedstyret gjennom fastsatte retningslinjer for forvaltningen av aksjeporteføljen, renteporteføljen og petrobufferporteføljen. Det operative ansvaret for forvaltningen er delegert til henholdsvis NBIM og Norges Bank Markeder og IKT, med utfyllende retningslinjer.

Rammeverk

Valutareservenes sammensetning og tilhørende risiko, avhenger hovedsakelig av strategisk aksjeandel og porteføljenes referanseindekser, som begge defineres av hovedstyret.

Mot slutten av 2018 vedtok hovedstyret å redusere strategisk aksjeandel i den samlede aksje- og renteporteføljen fra 35 til 20 prosent. Dette ble gjort med bakgrunn i den årlige gjennomgangen av strategien for valutareservene. I hovedstyrets prinsipper for forvaltningen står det at dersom aksjeandelen avviker med mer enn 4 prosentpoeng fra strategisk aksjeandel på siste handledag i måneden, skal det foretas en rebalansering til 20 prosent på siste handledag i den påfølgende måneden.

Referanseindeksen for aksjeporteføljen er en skattejustert versjon av FTSE All World Developed Market Index, begrenset til land i eurosonen, USA, Storbritannia, Japan, Canada, Australia, Sveits, Sverige og Danmark. Aksjeporteføljen kan plasseres i kontantinnskudd og aksjer notert på en regulert og anerkjent markedsplass.

Referanseindeksen for renteporteføljen er en markedsverdivektet indeks av alle nominelle statsobligasjoner med gjenværende løpetid fra 1 måned til 10 år utstedt av Frankrike, Tyskland, Japan, Storbritannia og USA. Renteporteføljen kan plasseres i kontantinnskudd, statssertifikater og statsobligasjoner utstedt av Frankrike, Tyskland, Japan, Storbritannia og USA.

Det er ikke fastsatt en referanseindeks for petrobufferporteføljen. Formålet med petrobufferporteføljen er å sørge for en hensiktsmessig håndtering av statens behov for veksling mellom utenlandsk valuta og norske kroner, samt foreta overføringer til og fra SPU. Petrobufferporteføljen blir plassert i korte pengemarkedsplasseringer.

Gjennom forvaltningen av valutareservene er Norges Bank eksponert mot ulike typer finansiell risiko, herunder markeds-, kreditt- og motpartsrisiko. Risikostyring i forvaltningen er definert som styring av disse risikoene. Det er de enhetene med operativt ansvar for forvaltningen som har ansvar for å styre risiko i henhold til gjeldende prinsipper og retningslinjer.

Markedsrisiko er definert som risiko for tap på eksponeringer mot finansielle eiendeler som følge av endringer i aksje-, rente- eller valutamarkedet, herunder endringer i kredittpåslag.

Kredittrisiko er definert som risiko for tap som følge av at en utsteder ikke kan oppfylle sine betalingsforpliktelser.

Motpartsrisiko er definert som risiko for tap som følge av at en motpart ikke kan oppfylle sine forpliktelser. Motpartsrisiko inkluderer risiko for at motparter går konkurs, oppgjørsrisiko og depotrisiko.

Risikostyringsprosessen

Norges Bank benytter flere målemetoder, prosesser og systemer for å kontrollere investeringsrisiko. Robuste, anerkjente risikostyringssystemer og -prosesser komplementeres av internt utviklede målemetoder og prosesser.

Markedsrisiko

Kontinuerlig overvåkning, måling og vurdering av markedsrisiko gjøres langs flere dimensjoner. Ved å kombinere forskjellige og utfyllende risikomål oppnås det økt innsikt i porteføljenes risikoprofil. Norges Bank måler både absolutt og relativ risiko for plasseringene i porteføljene.

Fordeling per land og valuta

Valutareservene har hovedsakelig investeringer i statsobligasjoner og børsnoterte selskaper. I henhold til rammeverkene som ligger til grunn for forvaltningen, er investeringene fordelt på flere land og valutaer. Tabellene som følger viser investeringene fordelt per geografi, valuta og industri.

Tabell 7.1 Valutareservenes fordeling per aktivaklasse og region/stat

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

Markedsverdi per region/stat

Markedsverdi per aktivaklasse

Eiendeler minus gjeld

Aksjeporteføljen

Aksjer

Amerika

64,8 %

63 137

Europa

22,9 %

22 278

Asia og Oseania

12,3 %

12 050

Aksjeporteføljen totalt

100,0 %

97 465

Renteporteføljen

Obligasjoner

USA

50,2 %

198 094

Frankrike

19,1 %

75 598

Tyskland

14,8 %

58 540

Storbritannia

7,9 %

31 365

Japan

8,0 %

31 398

Obligasjoner totalt

96,6 %

394 995

Kontanter

Amerika

75,3 %

10 397

Europa

11,2 %

1 547

Asia og Oseania

13,5 %

1 862

Kontanter totalt

3,4 %

13 806

Renteporteføljen totalt

100,0 %

408 801

PETROBUFFERPORTEFØLJEN

Kontanter

Europa

100,0 %

5 506

Petrobufferporteføljen totalt

100,0 %

5 506

Valutareserver totalt

511 772

Beløp i millioner kroner

31.12.2017

Markedsverdi per region/stat

Markedsverdi per aktivaklasse

Eiendeler minus gjeld

Aksjeporteføljen

Aksjer

Amerika

62,7 %

115 220

Europa

24,4 %

44 810

Asia og Oseania

12,9 %

23 692

Aksjeporteføljen totalt

100,0 %

183 722

Renteporteføljen

Obligasjoner

USA

50,2 %

150 269

Frankrike

20,0 %

60 039

Tyskland

14,1 %

42 078

Storbritannia

8,0 %

24 006

Japan

7,7 %

22 965

Obligasjoner totalt

98,1 %

299 357

Kontanter

Amerika

37,4 %

2 202

Europa

41,1 %

2 421

Asia og Oseania

21,5 %

1 264

Kontanter totalt

1,9 %

5 887

Renteporteføljen totalt

100,0 %

305 244

PETROBUFFERPORTEFØLJEN

Kontanter

Amerika

62,8 %

14 722

Europa

37,2 %

8 707

Petrobufferporteføljen totalt

100,0 %

23 429

Valutareserver totalt

512 395

Tabell 7.2 Aksjeporteføljen fordelt per industri

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Markedsverdi

Andel

Markedsverdi

Andel

Finans

20 466

21,0 %

41 249

22,5 %

Teknologi

15 074

15,5 %

26 046

14,2 %

Helse

13 213

13,6 %

21 406

11,7 %

Industri

11 720

12,0 %

22 972

12,5 %

Konsumtjenester

11 447

11,7 %

20 157

11,0 %

Konsumvarer

10 819

11,1 %

21 845

11,9 %

Olje og gass

6 085

6,2 %

11 889

6,5 %

Materialer

3 808

3,9 %

8 263

4,5 %

Telekommunikasjon

2 826

2,9 %

5 136

2,8 %

Kraft- og vannforsyning

2 629

2,7 %

4 658

2,5 %

Kontanter

-622

-0,6 %

101

0,1 %

Aksjeporteføljen totalt

97 465

100,0 %

183 722

100,0 %

Tabell 7.3 Valutareservenes 10 største totalposisjoner i aksjer

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

Sektor

Markedsverdi

Andel av aksjer

Microsoft Corp

Teknologi

2 210

2,3 %

Apple Inc

Teknologi

2 207

2,2 %

Alphabet Inc

Teknologi

1 812

1,8 %

Amazon.com Inc

Konsumtjenester

1 772

1,8 %

Berkshire Hathaway Inc

Finans

1 139

1,2 %

Johnson & Johnson

Helse

995

1,0 %

JPMorgan Chase & Co

Finans

949

1,0 %

Facebook Inc

Teknologi

907

0,9 %

Exxon Mobil Corp

Olje og gass

836

0,9 %

Pfizer Inc

Helse

731

0,7 %

Totalt

13 558

13,8 %

Beløp i millioner kroner

31.12.2017

Sektor

Markedsverdi

Andel av aksjer

Apple Inc

Teknologi

4 268

2,3 %

Microsoft Corp

Teknologi

3 125

1,7 %

Alphabet Inc

Teknologi

3 041

1,7 %

Amazon.com Inc

Konsumtjenester

2 132

1,2 %

Facebook Inc

Teknologi

1 960

1,1 %

JPMorgan Chase & Co

Finans

1 826

1,0 %

Johnson & Johnson

Helse

1 816

1,0 %

Berkshire Hathaway Inc

Finans

1 793

1,0 %

Exxon Mobil Corp

Olje og gass

1 638

0,9 %

Bank of America Corp

Finans

1 388

0,8 %

Totalt

22 987

12,5 %

Valutakursrisiko

Valutakursrisiko er risiko for verdiendring av finansielle instrumenter som følge av endringer i valutakurser. Norges Bank har, hovedsakelig gjennom valutareservene, investert i verdipapirer som er utstedt i annen valuta enn norske kroner. Dette medfører en risiko knyttet til verdien av investeringene målt i norske kroner. Se note 8 Valuta for ytterligere informasjon.

Renterisiko

En betydelig andel av valutareservene er investert i statsobligasjoner utstedt av USA, Tyskland, Frankrike, Storbritannia og Japan. Verdien av renteinvesteringene påvirkes blant annet av endringer i rentenivå i disse landene, med følgende resultateffekt. Modifisert durasjon er et mål på investeringenes rentefølsomhet. Ved utgangen av året var durasjonen 3,59 for renteporteføljen. Isolert sett betyr dette at dersom rentene faller 1 prosent så tilsvarer det en kursoppgang i obligasjonsprisene på 3,59 prosent. Tilsvarende var modifisert durasjon 3,50 ved utgangen av 2017.

Volatilitet og samvariasjonsrisiko

Norges Bank benytter modeller for å kvantifisere risiko for verdisvingninger i valutareservene. Dette måles ved standardavviket til avkastningen, og benevnes gjerne som volatilitet. Absolutt volatilitet gir et estimat på hvor mye det kan forventes at porteføljens verdi endres i løpet av ett år gitt dagens porteføljesammensetning. Relativ volatilitet sier noe om hvor mye porteføljen forventes å svinge i verdi sammenlignet med tilhørende referanseindeks. I henhold til hovedstyrets prinsipper for forvaltning av valutareservene er maksimal forventet relativ volatilitet satt til 0,5 prosentpoeng for henholdsvis aksje- og renteporteføljen. Dette tilsier at porteføljens relative avkastning forventes å ligge innenfor intervallet ±0,5 prosentpoeng i to av tre år.

For både aksje- og renteporteføljen blir det benyttet en parametrisk risikomodell. For renteporteføljen benyttes det daglige avkastningsdata, der nye observasjoner vektlegges mer enn gamle observasjoner. For aksjeporteføljen vekter modellen ukentlige avkastningsdata likt over de siste tre årene.

Denne typen risikomodeller gjør det mulig å estimere porteføljerisiko på tvers av aktivaklasser, markeder, valutaer og instrumenter. Risiko uttrykkes da gjennom et tall som hensyntar samvariasjon mellom de ulike risikofaktorene. I modellene blir det brukt historiske sammenhenger i markedene, noe som gir gode prognoser for markeder som ikke opplever stor endring i volatilitet og samvariasjon. Estimatene er mindre pålitelige i perioder med vesentlige markedsbevegelser. Det gjennomføres jevnlig etterprøving av risikomodellene for å validere modellens evne til å estimere risiko. Risikomålene som oppgis her er annualisert.

Tabell 7.4 Spesifikasjon av porteføljerisiko

Forventet volatilitet

31.12.2018

Min 2018

Maks 2018

Snitt 2018

31.12.2017

Min 2017

Maks 2017

Snitt 2017

Aksjeporteføljen

12,2 %

11,9 %

14,2 %

12,9 %

14,1 %

14,1 %

14,8 %

14,6 %

Renteporteføljen

6,4 %

6,0 %

8,0 %

6,8 %

7,1 %

6,2 %

9,1 %

7,2 %

Forventet relativ volatilitet, basispunkter

31.12.2018

Min 2018

Maks 2018

Snitt 2018

31.12.2017

Min 2017

Maks 2017

Snitt 2017

Aksjeporteføljen

12

8

18

10

9

9

36

11

Renteporteføljen

7

6

15

11

10

2

11

8

Ved utgangen av året var forventet absolutt volatilitet målt til 12,2 prosent for aksjeporteføljen og 6,4 prosent for renteporteføljen. Dette betyr at det forventes årlige verdisvingninger i størrelsesorden 12 og 26 milliarder kroner for henholdsvis aksje- og renteporteføljen. Ved utgangen av 2017 var tilsvarende forventede verdisvingninger henholdsvis 26 og 22 milliarder kroner. Endringen i volatilitet målt i kroner skyldes hovedsakelig at det har blitt flyttet midler tilsvarende om lag 85 milliarder kroner fra aksjeporteføljen til renteporteføljen i løpet av 2018. Ved utgangen av året var forventet relativ volatilitet for aksje- og renteporteføljen henholdsvis 12 og 7 basispunkter, mot 9 og 10 basispunkter ved utgangen av 2017. I perioden med rebalansering mot en lavere aksjeandel ble hovedstyrets prinsipper tilknyttet relativ volatilitet suspendert av sentralbanksjefen.

Kredittrisiko

Renteporteføljen består kun av statsobligasjoner utstedt av USA, Tyskland, Frankrike, Storbritannia og Japan, der alle har høy kredittvurdering fra eksterne kredittvurderingsbyrå. Obligasjonsinvesteringene i valutareservene har derfor lav kredittrisiko.

Tabell 7.5 Obligasjoner fordelt etter kredittvurdering

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Kredittvurdering1

Markedsverdi

Andel

Markedsverdi

Andel

Obligasjoner

AAA

256 634

65,0 %

192 347

64,2 %

AA

106 963

27,1 %

84 045

28,1 %

A

31 398

7,9 %

22 965

7,7 %

Lavere vurdering

-

0,0 %

-

0,0 %

Sum obligasjoner

394 995

100,0 %

299 357

100 %

1 AAA består av amerikanske og tyske statsobligasjoner i hhv. amerikanske dollar og euro. AA består av franske og britiske statsobligasjoner i hhv. euro og britiske pund. A består av japanske statsobligasjoner i japanske yen.

Motpartsrisiko

I forvaltningen av valutareservene blir det benyttet et stort antall motparter. Dette bidrar til å begrense konsentrasjonen. Motpartsrisiko knyttes hovedsakelig til handel i verdipapirutlån, gjensalgsavtaler, usikrede bankinnskudd, valutakontrakter og futures.

For å redusere motpartseksponering stilles det blant annet krav til motpartenes kredittkvalitet. Norges Banks motparter har gjerne flere kredittvurderinger fra uavhengige kredittvurderingsbyråer. Kun i tilfeller hvor motpartsrisikoen regnes som svært lav, kan en intern kredittvurdering benyttes som grunnlag for godkjennelse av en motpart. Kredittvurderingen av bankens motparter overvåkes løpende og komplementeres av alternative kredittrisikoindikatorer.

Motpartsrisiko begrenses også ved at det er satt rammer for eksponering mot hver motpart. I verdipapirutlån, valutakontrakter og gjensalgsavtaler blir det benyttet motregningsavtaler, og det er krav om sikkerhetsstillelse ved positiv markedsverdi av en nettoposisjon. Det er også satt minimumskrav til sikkerhetens kredittkvalitet, løpetid og konsentrasjon. Avtaler om motregning og sikkerhetsstillelse er inngått for samtlige motparter godkjent for denne type handler. For verdipapirutlån legges det til et påslag på markedsverdi for å ta hensyn til volatiliteten i posisjonene og det er justert for faktisk mottatt/stilt sikkerhet i beregning av risikoeksponeringen.

Ved utgangen av 2018 anses motpartsrisikoen å være lav. Risikoeksponeringen fra verdipapirutlån er redusert i løpet av året. For åpne gjensalgsavtaler er det stilt sikkerhet som overstiger eksponeringen, og usikrede bankinnskudd er nesten utelukkende plassert hos Federal Reserve Bank (US dollar) eller Bank for International Settelements (Euro) Andre posisjoner er av uvesentlig størrelse og karakter.

Tabell 7.6 Motparter1 fordelt på kredittvurdering

Norges Bank motparter (ikke meglerhus)

Meglerhus

31.12.2018

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

AAA

1

2

-

-

AA

30

29

13

11

A

44

49

36

41

BBB

9

6

16

8

BB

2

1

8

5

B

-

-

6

13

Totalt

86

87

79

78

1 Motparter under kategorien «Meglerhus» er definert som aksje- og obligasjonsmeglere samt futures meglere. Motparter i øvrige transaksjoner/ handler er klassifisert som “ikke meglerhus”. I de tilfeller en motpart benyttes til både å handle verdipapirer og i andre transaksjoner vil samme motpart være inkludert i begge kategorier. Tabellen inkluderer motparter per juridiske enhet, slik at et konsern kan ha flere motparter inkludert.

Belåning

Belåning kan benyttes for å sikre effektiv forvaltning av investeringene innenfor aksjeporteføljen, men ikke med sikte på å øke den økonomiske eksponeringen mot risikable aktiva. Belåning er forskjellen mellom total netto eksponering og markedsverdi for porteføljen. Belåning var 0,1 prosent ved utgangen av 2018, mot ingen belåning ved utgangen av 2017.

Salg av verdipapirer Norges Bank ikke eier

Salg av verdipapirer Norges Bank ikke eier er ikke tillatt i forvaltningen av valutareservene.

Øvrig risiko

Likviditetsrisiko

Likviditetsrisiko er risiko for ikke å kunne oppfylle finansielle forpliktelser på avtalt tidspunkt. Norges Bank er som sentralbank ikke eksponert for likviditetsrisiko i egen valuta. Balansesammensetningen gir en lav likviditetsrisiko. En stor andel av eiendelene i utenlandsk valuta har kort løpetid. Forpliktelser er hovedsakelig i norske kroner.

Kredittrisiko knyttet til utlån til banker

Kreditt- og motpartsrisiko knyttet til F-lån og døgnlån (D-lån) håndteres ved at det stilles krav til sikkerhet for utlån, i form av verdipapirer pantsatt til fordel for Norges Bank. Den totale låneadgangen for bankene bestemmes av verdipapirer pantsatt til fordel for Norges Bank, F-innskudd og innskudd i Scandinavian Cash Pool.

Norges Bank fastsetter nærmere vilkår for pantsettelse av verdipapirer som sikkerhet for lån i Norges Bank i henhold til «Forskrift om bankers adgang til lån og innskudd i Norges Bank mv.», jf. § 9. Gjeldende retningslinjer er gitt i Norges Banks rundskriv nr. 1/2016. fra mars 2016.

Regelverket for sikkerhetsstillelse skal begrense Norges Banks risiko ved utlån til bankene og legge til rette for at bankene kan ta opp lån i hensiktsmessig omfang. Risikoen begrenses ved at bare papirer av høy kvalitet godtas og ved at låneadgangen er lavere enn markedsverdien på papirene (avkortning).

Kredittrisiko knyttet til utlån til IMF

Norges Banks utlån til IMF skal styrke IMFs generelle utlånsordninger. Norges Bank er ikke direkte eksponert for risikoen i utlånsporteføljen som IMF forvalter. IMF har aldri realisert tap på sine utlån under de generelle ordningene. IMF har «preferred creditor status», som innebærer at fondet har prioritet fremfor alle andre långivere. I den grad IMF skulle påføres tap gjennom sine utlån, vil dette i første omgang ramme fondets egne midler og eventuelt innbetalte innskudd. Norges Bank vurderer at risikoen knyttet til IMF-lånene er lav og det er ikke foretatt noen nedskrivninger knyttet til utlånene.

Forventet kredittap

Tabellen som følger viser forventet kredittap som del av balanseført verdi av eiendeler klassifisert som målt til amortisert kost. Alle eiendeler er i trinn 1.

Tabell 7.7 Forventet kredittap

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Balanseført verdi

Forventet kredittap

Balanseført verdi

Forventet kredittap

Utlån og netto fordring IMF

9 302

-

8 743

-

Utlån til banker

-

-

250

-

Annet1

4 828

-

5 065

-

Totalt

14 130

-

14 058

-

1 I all hovedsak fordring på Finansdepartementet knyttet til forvaltningen av SPU

Note 8 Valuta

Skjønnsmessig vurdering

Den funksjonelle valutaen er norske kroner. Norges Bank har konkludert med dette basert på flere forhold, bl.a. eneretten til å utstede norske pengesedler og mynter og at innskuddene fra banker og statskassen er i norske kroner. Bankens eiendeler består i all hovedsak av investeringer denominert i utenlandsk valuta, men holdes bl.a. som ledd i gjennomføringen av pengepolitikken og ut fra hensynet til finansiell stabilitet i Norge. SPUs kronekonto, er denominert i norske kroner og en andel av kostnadene relatert til forvaltningen av SPU er i norske kroner. Regnskapsrapporteringen for SPU er en del av Norges Banks regnskap, og ut fra dette vurderes det at SPU også har norske kroner som funksjonell valuta. Investeringsporteføljens beløpsmessige avkastning rapporteres internt og til eier i norske kroner, mens prosentvis avkastning for investeringsporteføljen rapporteres både i norske kroner og i valutakurven som følger av forvaltningsmandatet fra Finansdepartementet. Videre er det innen kapitalforvaltningen ikke én investeringsvaluta som utpeker seg som dominerende..

Valutakursen på transaksjonstidspunktet benyttes ved regnskapsføring av transaksjoner i utenlandsk valuta. Eiendeler og gjeld i utenlandsk valuta omregnes til norske kroner med valutakurser på balansedagen.

I resultatregnskapet er valutaelementet knyttet til realiserte og urealiserte gevinster og tap på eiendeler og gjeld skilt ut og presentert på egen linje. Periodens valutakursregulering beregnes basert på opprinnelig kostpris i valuta og endring i valutakurser mellom balansedagen og kjøpstidspunktet, eller forrige balansedag for finansielle instrumenter kjøpt i tidligere perioder. Ved realisasjon legges valutakursen på transaksjonstidspunktet til grunn.

Skjønnsmessig vurdering

Gevinst og tap på finansielle instrumenter skyldes endringer i instrumentets kurs (før gevinst/tap valuta) og endringer i valutakurser (gevinst/tap valuta). Disse presenteres separat i resultatregnskapet. Metoden for å fordele total gevinst/tap i norske kroner til et verdipapirelement og et valutaelement, er beskrevet nedenfor. Forskjellige metoder vil kunne gi ulike utslag for fordelingen.

Valutaelement

Urealisert gevinst/tap som skyldes endringer i valutakurs beregnes basert på beholdningens opprinnelige kostpris i utenlandsk valuta og endringen i valutakurs fra kjøpstidspunktet til balansedagen. Dersom beholdningen er anskaffet i en tidligere periode, vil gevinst/tap resultatført i tidligere perioder trekkes fra for å komme frem til periodens gevinst/tap. Ved realisasjon benyttes valutakurs på salgstidspunktet for beregning av realisert gevinst/tap, og tidligere resultatført urealisert gevinst/tap for beholdningen reverseres i gjeldende periode.

Verdipapirelement

Urealisert gevinst/tap som skyldes endringer i instrumentets kurs beregnes basert på endring i instrumentets kurs fra kjøpstidspunktet til balansedagen og balansedagens valutakurs. Dersom beholdningen er anskaffet i en tidligere periode, vil gevinst/tap resultatført i tidligere perioder trekkes fra for å komme frem til periodens gevinst/tap fra endringer i verdipapirkurser. Ved realisasjon benyttes prisen beholdningen ble solgt til for beregning av realisert gevinst/tap fra endringer i verdipapirkurser, og tidligere resultatført urealiserte gevinst/tap reverseres i gjeldende periode.

Tabell 8.1 Valutareserver valutafordelt

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

USD

EUR

GBP

JPY

Andre

Sum

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

10 569

10 326

935

1 890

-

23 720

Utlån med sikkerhetsstillelse

1 240

3 786

958

-

-

5 984

Uoppgjorte handler

3

204

-

589

-

796

Aksjer

60 659

11 240

6 626

9 679

2 723

90 927

Utlånte aksjer

2 853

1 015

151

2 626

647

7 292

Obligasjoner

198 094

134 138

31 365

31 398

-

394 995

Finansielle derivater

-

-

-

-

-

-

Andre finansielle eiendeler

2

27

2

-

2

33

Sum finansielle eiendeler

273 420

160 736

40 037

46 182

3 372

523 747

FINANSIELL GJELD

Kortsiktig innlån

592

1

16

-

76

685

Innlån med sikkerhetsstillelse

201

-

-

-

-

201

Uoppgjorte handler

4 628

4 988

40

378

-

10 034

Finansielle derivater

1

18

1

-

-

20

Annen finansiell gjeld

-

974

15

119

-73

1 035

Sum finansiell gjeld

5 422

5 981

72

497

3

11 975

Netto valutareserver

267 998

154 755

39 965

45 685

3 369

511 772

Beløp i millioner kroner

31.12.2017

USD

EUR

GBP

JPY

Andre

Sum

FINANSIELLE EIENDELER

Innskudd i banker

2 144

183

4 485

1 513

51

8 376

Utlån med sikkerhetsstillelse

14 949

10 306

304

-

-

25 559

Uoppgjorte handler

1 730

-

316

-

-

2 046

Aksjer

98 747

23 290

12 330

18 853

19 983

173 203

Utlånte aksjer

10 584

-

-

-

-

10 584

Obligasjoner

150 270

102 117

24 006

22 964

-

299 357

Finansielle derivater

-

2

-

-

-

2

Andre finansielle eiendeler

3

15

-

-

455

473

Sum finansielle eiendeler

278 427

135 913

41 441

43 330

20 489

519 600

FINANSIELL GJELD

Kortsiktig innlån

-

-

-

-

-

-

Innlån med sikkerhetsstillelse

286

-

-

-

-

286

Uoppgjorte handler

1 493

4 404

471

249

-

6 617

Finansielle derivater

2

8

-

-

-

10

Annen finansiell gjeld

292

-

-

-

-

292

Sum finansiell gjeld

2 073

4 412

471

249

-

7 205

Netto valutareserver

276 354

131 501

40 970

43 081

20 489

512 395

Tabell 8.2 viser valutakurser lagt til grunn ved utarbeidelse av regnskapet per 31. desember 2018. En svekkelse av NOK gir positiv resultateffekt og motsatt ved styrking av NOK.

Tabell 8.2 Valutakurser

31.12.2018

31.12.2017

Endring1

Amerikanske dollar

8,66

8,18

6 %

Euro

9,90

9,82

1 %

Britiske pund

11,03

11,06

0 %

Japanske yen (per 100)

7,89

7,26

9 %

1 Prosentvis endring i valutakurs

Note 9 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse er transaksjoner hvor det overføres eller mottas verdipapirer eller kontanter med sikkerhetsstillelse i andre verdipapirer eller kontanter. Transaksjoner er gjennomført under forskjellige avtaler som verdipapirutlånsavtaler og gjensalgs- og gjenkjøpsavtaler.

Formålet med utlån og innlån med sikkerhetsstillelse er å skape merinntekter fra beholdningen av verdipapirer og kontanter. Disse transaksjonene benyttes også i forbindelse med likviditetsstyring.

Regnskapsprinsipp

Inntekter og kostnader fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Inntekter og kostnader består hovedsakelig av renter og netto honorar som innregnes lineært over avtaleperioden. Dette presenteres i resultatregnskapet som henholdsvis Inntekt/kostnad fra innlån med sikkerhetsstillelse og Inntekt/kostnad fra utlån med sikkerhetsstillelse.

Tabell 9.1 Inntekt/kostnad fra innlån og utlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Inntekt/kostnad fra utlån med sikkerhetsstillelse

257

163

Netto inntekt/kostnad fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

257

163

Regnskapsprinsipp

Overførte finansielle eiendeler

Ved utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, fraregnes ikke det overførte verdipapiret ved inngåelsen av avtalen, da kriteriene for fraregning ikke er oppfylt. Siden motparten har rett til å selge eller pantsette verdipapiret, anses verdipapiret som overført. Overførte verdipapirer presenteres derfor på egne linjer i balansen, Utlånte aksjer og Utlånte obligasjoner. I avtaleperioden regnskapsføres de underliggende verdipapirene i samsvar med regnskapsprinsipper for det aktuelle verdipapiret.

Utlån med sikkerhetsstillelse

Kontantsikkerhet overført til motparter er fraregnet. En tilsvarende fordring på kontantbeløpet som skal returneres innregnes i balansen som en eiendel, Utlån med sikkerhetsstillelse. Denne eiendelen er målt til virkelig verdi.

Innlån med sikkerhetsstillelse

Kontantsikkerhet mottatt innregnes i balansen som Innskudd i banker med en tilhørende forpliktelse, Innlån med sikkerhetsstillelse. Denne forpliktelsen er målt til virkelig verdi.

Sikkerhet mottatt i form av verdipapirer

Sikkerhet mottatt i form av verdipapirer gjennom utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, hvor det foreligger en rett til å selge eller pantsette verdipapiret, innregnes ikke i balansen, med mindre det er reinvestert.

Tabell 9.2 viser Utlån med sikkerhetsstillelse samt tilhørende sikkerheter mottatt i form av verdipapirer.

Tabell 9.2 Utlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Utlån med sikkerhetsstillelse

5 984

25 559

Herav uoppgjorte handler (forpliktelse)

3 827

4 403

Oppgjorte utlån med sikkerhetsstillelse

2 157

21 156

Tilhørende sikkerheter i form av verdipapirer (ikke balanseført)

Obligasjoner mottatt som sikkerhet

2 232

22 013

Sum sikkerheter mottatt i form av verdipapirer knyttet til utlån

2 232

22 013

Tabell 9.3 viser overførte verdipapirer med tilknyttede forpliktelser i form av Innlån med sikkerhetsstillelse, samt sikkerheter mottatt i form av verdipapirer.

Tabell 9.3 Overførte finansielle eiendeler og innlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Overførte finansielle eiendeler

Utlånte aksjer

7 292

10 584

Sum overførte finansielle eiendeler

7 292

10 584

Tilhørende kontantsikkerhet, innregnet som forpliktelser

Innlån med sikkerhetsstillelse

201

286

Oppgjorte innlån med sikkerhetsstillelse

201

286

Tilhørende sikkerheter i form av verdipapirer (ikke balanseført)

Aksjer mottatt som sikkerhet

5 194

8 255

Obligasjoner mottatt som sikkerhet

2 617

3 071

Sum sikkerheter mottatt i form av verdipapirer knyttet til overførte finansielle eiendeler

7 811

11 326

Mottatt kontantsikkerhet er i sin helhet reinvestert. Ingen verdipapirer mottatt som sikkerheter er reinvestert ved årslutt i 2018 eller 2017. Verdipapirene er derfor ikke innregnet i balansen.

Note 10 Sikkerhetsstillelse og motregning

Regnskapsprinsipp

Kontantsikkerhet ikke-børsnoterte derivattransaksjoner

Kontantsikkerhet avgitt i forbindelse med ikke-børsnoterte derivattransaksjoner er fraregnet og en tilsvarende fordring på kontantbeløpet som skal returneres er innregnet som en eiendel i balansen som Avgitt kontantsikkerhet. Kontantsikkerhet mottatt i forbindelse med ikke-børsnoterte derivattransaksjoner innregnes i balansen som Innskudd i banker med en tilhørende forpliktelse, Mottatt kontantsikkerhet. Både Avgitt kontantsikkerhet og Mottatt kontantsikkerhet er målt til virkelig verdi.

Motregning

Finansielle eiendeler og forpliktelser blir ikke motregnet og presentert netto i balansen, da kriteriene i IAS 32 Finansielle instrumenter: Presentasjon ikke er oppfylt. Tabell 10.1 inneholder derfor ikke en kolonne for beløp motregnet/nettoført i balansen.

Sikkerhetsstillelse

For flere motparter og transaksjonstyper vil det både avgis og mottas kontantsikkerhet til og fra samme motpart. Derfor vil mottatt kontantsikkerhet kunne nettes mot avgitt kontantsikkerhet, og omvendt, som vist i tabell 10.1. Balanselinjene Avgitt kontantsikkerhet og Mottatt kontantsikkerhet er utelukkende knyttet til ikke-børsnoterte derivattransaksjoner. I forbindelse med utlån og innlån med sikkerhetsstillelse vil det avgis og mottas sikkerhet i form av verdipapirer eller kontanter, se note 9 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for ytterligere informasjon.

Motregning

Tabell 10.1 viser en oversikt over finansielle eiendeler og forpliktelser, effekten av juridisk bindende nettingavtaler og relaterte sikkerheter for å redusere kredittrisiko. Kolonnen Eiendeler/Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting viser balanseført beløp av finansielle eiendeler og forpliktelser som er underlagt juridisk bindende nettingavtaler. Disse beløpene er justert for effekten av potensiell netting av balanseførte finansielle eiendeler og gjeld, samt avgitte eller mottatte sikkerheter, mot samme motpart. Den resulterende nettoeksponeringen er presentert i kolonnen Eiendeler/Forpliktelser etter netting og sikkerheter.

Ved motpartskonkurs vil samlet oppgjør mellom Norges Bank og konkursboet kunne gjennomføres for enkelte grupper av instrumenter, uavhengig av om instrumentene tilhører SPU eller Norges Banks valutareserver. Slik kryssmotregning vil gjøres opp mellom disse porteføljene, men er ikke justert for i tabellen.

Tabell 10.1 Motregning

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

EIENDELER

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Uoppgjorte handler

Brutto balanseførte finansielle eiendeler

Eiendeler i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle forpliktelser knyttet til samme motpart

Mottatt kontantsikkerhet (innregnet som gjeld)

Mottatt sikkerhet i verdipapirer (ikke innregnet)

Eiendeler etter netting og sikkerheter

Utlån med sikkerhetsstillelse

2 158

-

-

2 158

-

3 826

5 984

Derivater

-

-

-

-

-

-

-

Totalt

2 158

-

-

2 158

-

3 826

5 984

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

GJELD

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Uoppgjorte handler

Brutto balanseførte finansielle forpliktelser

Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle eiendeler knyttet til samme motpart

Avgitt kontantsikkerhet (innregnet som eiendel)

Avgitt sikkerhet i verdipapirer (ikke fraregnet)

Forpliktelser etter netting og sikkerheter

Innlån med sikkerhetsstillelse

201

-

-

196

5

-

201

Derivater

-

-

-

-

20

20

Totalt

201

-

-

196

5

20

221

Beløp i millioner kroner

31.12.2017

EIENDELER

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Uoppgjorte handler

Brutto balanseførte finansielle eiendeler

Eiendeler i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle forpliktelser knyttet til samme motpart

Mottatt kontantsikkerhet (innregnet som gjeld)

Mottatt sikkerhet i verdipapirer (ikke innregnet)

Eiendeler etter netting og sikkerheter

Utlån med sikkerhetsstillelse

21 156

-

-

21 156

-

4 403

25 559

Derivater

-

-

-

-

-

2

2

Totalt

21 156

-

-

21 156

-

4 405

25 561

Beløp i millioner kroner

31.12.2017

GJELD

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Uoppgjorte handler

Brutto balanseførte finansielle forpliktelser

Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle eiendeler knyttet til samme motpart

Avgitt kontantsikkerhet (innregnet som eiendel)

Avgitt sikkerhet i verdipapirer (ikke fraregnet)

Forpliktelser etter netting og sikkerheter

Innlån med sikkerhetsstillelse

286

-

-

286

-

-

286

Derivater

-

-

-

-

10

10

Totalt

286

-

-

286

-

10

296

Note 11 Pensjon

Regnskapsprinsipp

Pensjoner og utbetalingsforpliktelser blir regnskapsmessig behandlet i samsvar med IAS 19 Ytelser til ansatte. Fondsbaserte ordninger gjennom Norges Banks pensjonskasse bygger på aktuarmessige forutsetninger om levealder, forventet lønnsvekst og grunnbeløpsregulering. Netto pensjonsforpliktelse er forskjellen mellom nåverdien av pensjonsforpliktelsene og verdien av pensjonsmidler som er avsatt for utbetaling av ytelsene.

Pensjonsmidlene blir vurdert til virkelig verdi. Måling av pensjonsforpliktelse og pensjonsmidler gjøres på balansedagen. Arbeidsgiveravgift er inkludert og utregnet av netto faktisk underfinansiering. Beregning av pensjonskostnader bygger på lineær fordeling av pensjonsopptjening og består av opptjente pensjoner gjennom året, fratrukket avkastning på midler avsatt til pensjoner. Resultatført pensjonskostnad er i sin helhet presentert under linjen Personalkostnader. Endringer i aktuarmessige gevinster og tap innregnes gjennom totalresultat.

Norges Bank har sikrede og usikrede pensjons- og utbetalingsforpliktelser. Alle sikrede og usikrede ordninger er med i bankens aktuaroppgjør. Norges Bank har en pensjonsordning hvor ytelsene er på linje med Statens Pensjonskasse og andre tilsvarende offentlige tjenestepensjonsordninger. Dette medfører at pensjonsytelsene levealderjusteres og er samordningspliktige.

Norges Banks sikrede pensjonsforpliktelser blir dekket gjennom Norges Banks pensjonskasse, som er organisert som en egen juridisk enhet. Pensjonsytelsene utgjør 2/3 av lønn på pensjoneringstidspunktet. Full pensjon blir opptjent ved 30 års tjeneste. De ansatte betaler inn 2 prosent av brutto årslønn som innskudd til pensjonskassen. Tilskudd fra Norges Bank dekkes ved kontant innbetaling eller belastning av premiefond.

Tabell 11.1 Antall medlemmer i pensjonsordningen (sikret ordning)

31.12.2018

31.12.2017

Medlemmer med fast pensjonsutbetaling

954

988

Aktive medlemmer (inkludert alle i omstilling)

781

735

Medlemmer som har sluttet med oppsatte rettigheter

970

861

Totalt antall medlemmer i pensjonsordningen

2 705

2 584

Norges Banks pensjons- og utbetalingsforpliktelse

Norges Bank har sikrede pensjonsordninger knyttet til medlemskap i Norges Banks pensjonskasse. I tillegg har banken usikrede ordninger som blir finansiert direkte over driften. De usikrede ordningene omfatter spesielle og tildelte pensjoner, driftspensjon for lønn over 12 G opptjent etter 1. desember 2007, AFP beregnet basert på en påregnelig uttakstilbøyelighet på 15 prosent og avtalte førtidspensjoner- og ventelønnsavtaler knyttet til omstillinger. I utbetalingsforpliktelsene knyttet til omstillinger er nåverdien av alle stadfestede avtaler medregnet, inkludert avtaler som starter utbetaling i 2018 eller senere.

Vesentlig estimat

Nåverdien av Norges Banks pensjonsforpliktelse avhenger av fastsettelse av økonomiske og aktuarmessige forutsetninger. Endringer i disse forutsetningene påvirker både pensjonskostnad og balanseført pensjonsforpliktelse. Norges Bank følger veiledningen fra Norsk Regnskapsstiftelse ved fastsettelse av forutsetninger. Veiledende forutsetninger vurderes opp mot faktiske forhold i Norges Bank før de besluttes anvendt

Tabell 11.2 Økonomiske og demografiske forutsetninger

31.12.2018

31.12.2017

Diskonteringsrente

2,60 %

2,40 %

Renter på eiendeler

2,60 %

2,40 %

Forventet lønnsvekst

2,75 %

2,50 %

Pensjonsregulering etter 67 år

1,75 %

1,50 %

G-regulering og reg.oppsatte rettigheter

2,50 %

2,25 %

Forventet årlig avgang

2 % opp til 50 år, deretter 0

2 % opp til 50 år, deretter 0

Arbeidsgiveravgift

14,10 %

19,10 %

Dødelighetstabell

K2013BE

K2013BE

Uføretabell

KU

KU

Tabell 11.3 Netto pensjonsforpliktelse i balansen

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Endringer pensjonsforpliktelse inkl. arbeidsgiveravgift

Pensjonsforpliktelse ved periodens begynnelse

4 310

4 014

Årets pensjonsopptjening

159

150

Rentekostnad

102

103

Planendring

-

1

AGA av innbetalinger til pensjonsmidler

-30

-36

Pensjonsutbetalinger

-148

-144

Aktuarielt tap (gevinst)

42

222

Pensjonsforpliktelse ved periodens slutt

4 435

4 310

Endring pensjonsmidler

Pensjonsmidler ved periodens begynnelse

4 252

3 885

Renteinntekt

96

95

Planendring

-

-

Innbetalinger inkl. arbeidsgiveravgift

247

223

AGA av innbetalinger til pensjonsmidler

-30

-36

Pensjonsutbetalinger

-140

-135

Aktuarielt (tap) gevinst

152

220

Pensjonsmidler ved periodens slutt

4 577

4 252

Pensjonsordning ikke hensyntatt i aktuarberegningen

1

1

Netto balanseført pensjonsforpliktelse (pensjonsmidler)

-141

59

Tabell 11.4 Fordeling sikret og usikrede ordninger

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Sikret ordning

Usikrede ordninger

Sum

Sikret ordning

Usikrede ordninger

Sum

Påløpte pensjonsforpliktelser

4 254

182

4 436

4 127

184

4 311

Pensjonsmidler

-4 577

-

-4 577

-4 252

-

-4 252

Netto pensjonsforpliktelse

-323

182

-141

-125

184

59

Tabell 11.5 Sammensetning av pensjonsmidler for sikret ordning

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Obligasjoner

2 563

2 254

Aksjer

1 419

1 488

Eiendom

595

510

Sum

4 577

4 252

Pensjonskostnader for ansatte i Norge

Pensjonskostnadene er beregnet i samsvar med IAS 19 Ytelser til ansatte. Pensjonskostnadene inkluderer opptjening, rentekostnader og forventet avkastning på pensjonsmidlene.

Endringen i de usikrede spesielle og tildelte pensjonene er med i den samlede pensjonskostnaden til banken.

Kostnader vedrørende de ansatte som er tilknyttet virksomhetsområdene NBIM og NBREM dekkes i sin helhet gjennom forvaltningsgodtgjøringen og utgjorde 77,3 millioner kroner for 2018 og 75,2 millioner kroner for 2017.

Tabell 11.6 Pensjonskostnad

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Årets pensjonsopptjening og endringer i opptjening

154

155

Årets pensjonsopptjening og endring i opptjening inkl. rente og arbeidsgiveravgift

150

150

Administrasjonskostnad inkl. arbeidsgiveravgift

4

4

Effekt av planendringer inkl. arbeidsgiveravgift

-

1

Finanskostnader (inntekter)

1

3

Netto kostnad (inntekt) inkl. arbeidsgiveravgift

1

3

Resultatført pensjonskostnad (inntekt)

155

158

Analyse av aktuarielt tap (gevinst) i perioden

Tap/(gevinst) – endring i diskonteringsrenten

-157

151

Tap/(gevinst) – endring i andre økonomiske forutsetninger

168

9

Tap/(gevinst) – opplevd pensjonsforpliktelse

30

63

Tap/(gevinst) – opplevd pensjonsmidler

-172

-245

Forvaltningskostnader

21

24

Aktuarielt tap/(gevinst) i perioden

-110

2

Pensjonsordninger for lokalt ansatte ved utenlandskontorene

Lokalt ansatte ved Norges Banks kontorer i London, New York og Singapore har en innskuddsbasert pensjonsordning i samsvar med lokale bestemmelser, i tillegg til det som er fastsatt av myndighetene. I tråd med markedspraksis bidrar Norges Bank til ordningen med inntil 10 prosent av fastlønn for ansatte i London, inntil 8 prosent av fastlønn for ansatte i New York og inntil 20 prosent av fastlønn for ansatte i Singapore. Ordningene blir forvaltet eksternt og innenfor regler fastsatt av Norges Bank. Lokalt ansatte ved Norges Banks kontorer i Shanghai har ingen pensjonsordning utover det som er fastsatt av myndighetene, som er i tråd med markedspraksis. Kostnadsførte utgifter for ordningene for de ansatte i London, New York, Singapore og Shanghai utgjorde 30,3 millioner kroner i 2018 og 29 millioner kroner i 2017. Kostnaden for pensjonsordninger for ansatte ved kontorene utenfor Norge er presentert under Andre personalkostnader i tabell 12.1.

Sensitivitetsanalyse

Sensitivitetsanalysen er utarbeidet på bakgrunn av mulige endringer i de forutsetningene som antas å påvirke pensjonsforpliktelsen i størst grad, diskonteringsrente og generell lønnsvekst. De øvrige aktuarmessige forutsetningene forholder seg uendret i sensitivitetsanalysen.

Tabell 11.7 Sensitivitetsanalyse

31.12.2018

Diskonterings- rente

Generell lønnsvekst

Pensjonsforpliktelse, beløp i millioner kroner

Endring1

Benyttede forutsetninger per 31.12.2018

2,60 %

2,75 %

4 435

I/A

Diskonteringsrente + 0,5 %

3,10 %

2,75 %

4 023

-9,29 %

Diskonteringsrente - 0,5 %

2,10 %

2,75 %

4 824

8,77 %

Generell lønnsvekst + 0,5 %

2,60 %

3,25 %

4 568

3,00 %

Generell lønnsvekst - 0,5 %

2,60 %

2,25 %

4 312

-2,77 %

1 Prosentvis endring i pensjonsforpliktelsen.

Note 12 Personalkostnader

Regnskapsprinsipp

Lønn omfatter alle typer godtgjørelser til egne ansatte og kostnadsføres når den opptjenes. Ordinær lønn kan være både fastlønn og timebasert lønn og opptjenes og utbetales løpende. Ferielønn opptjenes på basis av ordinær lønn og utbetales normalt i feriemånedene etterfølgende år. Eventuell prestasjonslønn opptjenes og beregnes på bakgrunn av ulike resultatmål, og utbetales i påfølgende år. Se egen omtale under avsnitt om lønnssystemet i Norges Bank.

Arbeidsgiveravgift beregnes og kostnadsføres for alle lønnsrelaterte kostnader og betales normalt etterskuddsvis annenhver måned. Pensjoner opptjenes i henhold til egne regler, se note 11 Pensjon.

Lønnssystem i Norges Bank

Hovedstyret setter rammene for bankens lønns- og kompensasjonsordninger og følger opp praktiseringen av ordningene. Banken har et lønnssystem basert på individuell vurdering og som er avtalt i overenskomster med bankens fagorganisasjoner. NBIM og NBREM har et eget individuelt lønnssystem.

Lønnsnivået i Norges Bank skal være konkurransedyktig, men ikke lønnsledende. Norges Bank benytter eksterne aktører for å gjennomføre årlig sammenligning av lønnsnivået mot andre selskaper. Hovedstyret har et kompensasjonsutvalg bestående av tre av de eksterne medlemmene, som bidrar til grundig og uavhengig behandling av saker som gjelder lønns- og kompensasjonsordningene.

Hovedstyret fastsetter lønnstak for ledergruppen i sentralbankvirksomheten og intervaller for lønn til ledende ansatte i NBIM og NBREM. Sentralbanksjefen fastsetter lønn til ledere og andre i sentralbankvirksomheten som rapporterer til sentralbanksjefen, samt for leder av NBIM, innenfor det intervallet hovedstyret har fastsatt. Lønn til øvrig ledelse i NBIM og til leder av NBREM fastsettes av leder av NBIM i samsvar med intervallene fastsatt av hovedstyret. Leder av NBREM fastsetter lønn på tilsvarende måte til øvrig ledelse i NBREM.

Prinsipper for prestasjonslønn, inkludert tak for maksimal utbetaling, er fastsatt med grunnlag i forskrift om godtgjørelsesordninger i finansinstitusjoner mv.

Prestasjonslønn

I NBIM kan ansatte som jobber direkte med investeringsbeslutninger og enkelte andre medarbeidere ha prestasjonsbasert lønn. Rammen på prestasjonsbasert lønn kan maksimalt være inntil 100 prosent av fastlønn, men for et begrenset antall ansatte ved de internasjonale kontorene kan rammen maksimalt være 200 prosent av fastlønn.

Prestasjonslønnen beregnes ut fra oppnådde resultater i forhold til avtalte mål for SPUs resultat, gruppens resultat og det individuelle resultatet. Opptjent prestasjonslønn utbetales over flere år. Dette gjøres ved at 50 prosent utbetales i året etter at prestasjonslønnen er opptjent, og de resterende 50 prosentene holdes tilbake og utbetales over de tre neste årene. Beløpet som holdes tilbake, justeres for SPUs avkastning.

Ved utgangen av 2018 var det 251 av totalt 622 ansatte som hadde en prestasjonslønnsavtale hvorav 12 ansatte var i datterselskapene. Deres samlede fastlønn utgjorde 345 millioner kroner i 2018, mens den samlede øvre rammen for prestasjonsbasert lønn var 375,4 millioner kroner. Ansatte med prestasjonsbasert lønn opptjente i gjennomsnitt 51 prosent av totalrammen for 2018, basert på resultater over flere år. For 2018 alene var den gjennomsnittlige opptjeningen 33 prosent av rammen over flere år. For 2017 alene var den gjennomsnittlige opptjeningen 72 prosent av rammen.

Ansatte i sentralbankvirksomheten som arbeider direkte med investeringsbeslutninger for valutareservene, kan ha prestasjonslønn. Prestasjonslønnen beregnes ut fra oppnådde resultater i forhold til avtalte mål for forvaltningen. Opptjent prestasjonslønn utbetales over flere år. Maksimal bonusutbetaling per år kan ikke overstige den faste årslønnen. To tredjedeler utbetales i året etter at prestasjonslønnen er opptjent, og den resterende tredjedel tilbakeholdes og utbetales over de 2 neste årene. Ansatte med prestasjonsbasert lønn opptjente i gjennomsnitt 16 prosent av totalrammen for 2018, basert på resultater de siste to årene.

Tabell 12.1 Personalkostnader

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Lønn og honorarer

1 265

1 262

Arbeidsgiveravgift

107

202

Pensjonskostnader, se note 11 Pensjon

155

158

Andre personalkostnader

272

286

Personalkostnader

1 799

1 908

Tabell 12.2 Antall ansatte/årsverk

31.12.2018

31.12.2017

Antall ansatte

953

922

Antall årsverk

949

918

Ytelser til styrende organer

Representantskapet

Samlet utbetalt godtgjørelse i 2018 var 1 125 833 kroner. Av dette utgjør utbetalt fast godtgjørelse 915 100 kroner og godtgjørelse ved oppmøte som varamedlem i Den faste komité 10 800 kroner. Resterende 199 933 kroner er godtgjørelse for tapt arbeidsfortjeneste. Samlet utbetalt godtgjørelse i 2017 var 901 000 kroner.

Satsene for honorar i 2018 ble fastsatt av Stortinget fra 1. januar 2018, jf. Innst. 70 S (2017–2018).

For godtgjørelse til direktøren for tilsynssekretariatet og kostnader for øvrig, vises det til representantskapets rapport til Stortinget for 2018.

Tabell 12.3 Godtgjørelse til Representantskapet og Den faste Komité

Beløp i hele kroner

2018

Samlet per medlem

Representantskapet

Den faste komité

Leder

155 900

62 400

93 500

Nestleder

104 000

41 600

62 400

3 øvrige medlemmer i Den faste komité

93 600

31 200

62 400

10 medlemmer i Representantskapet for øvrig

31 200

31 200

-

2 faste varamedlemmer1

31 200

31 200

-

1 I tillegg mottok varamedlemmer til Den faste komité 3 600 kroner for hvert møte.

Beløp i hele kroner

2017

Samlet per medlem

Representantskapet

Den faste komité

Leder

150 000

60 000

90 000

Nestleder

100 000

40 000

60 000

3 øvrige medlemmer i Den faste komité

90 000

30 000

60 000

10 medlemmer i Representantskapet for øvrig

30 000

30 000

-

2 faste varamedlemmer1

30 000

30 000

-

1 I tillegg mottok varamedlemmer til Den faste komité 3 500 kroner for hvert møte.

Hovedstyret – eksterne medlemmer

Godtgjørelse til medlemmer og varamedlemmer av hovedstyret blir fastsatt av Finansdepartementet. Samlet godtgjørelse til medlemmer og varamedlemmer av hovedstyret og underutvalg er 2 283 000 kroner i 2018 mot 2 213 000 kroner i 2017.

Tabell 12.4 Godtgjørelse til Hovedstyret

Beløp i hele kroner

2018

Navn

Sum godtgjørelse1

Hovedstyret

Revisjonsutvalg

Kompensasjonsutvalg

Eierskapsutvalg

Risiko- og investeringsutvalg

Kjetil Storesletten

341 500

258 000

-

-

-

83 500

Karen Helene Ulltveit-Moe

380 000

258 000

76 500

-

45 500

-

Kathryn M. Baker

405 500

258 000

64 000

-

-

83 500

Steinar Juel

347 500

258 000

64 000

25 500

-

-

Kristine Ryssdal2

303 500

258 000

-

-

45 500

-

Arne Hyttnes (varamedlem)

252 500

227 000

-

25 500

-

-

Kristine Landmark (varamedlem)

252 500

227 000

-

25 500

-

-

1 Arbeidet i Hovedstyret og utvalg godtgjøres med faste årlige satser.

2 Kristine Ryssdal ble oppnevnt 1. januar 2018.

Beløp i hele kroner

2017

Navn

Sum godtgjørelse1

Hovedstyret

Revisjonsutvalg

Kompensasjonsutvalg

Eierskapsutvalg

Risiko- og investeringsutvalg

Hilde Myrberg

275 000

250 000

-

25 000

-

-

Kjetil Storesletten

331 000

250 000

-

-

-

81 000

Karen Helene Ulltveit-Moe

405 000

250 000

74 000

-

-

81 000

Kathryn M. Baker

356 000

250 000

62 000

-

44 000

-

Steinar Juel

337 000

250 000

62 000

25 000

-

-

Arne Hyttnes (varamedlem)

264 000

220 000

-

-

44 000

-

Kristine Landmark (varamedlem)

245 000

220 000

-

25 000

-

-

1 Arbeidet i Hovedstyret og utvalg godtgjøres med faste årlige satser.

Ytelser til ledende ansatte

Ledende ansatte, bortsett fra sentralbanksjef og visesentralbanksjefer, har de samme pensjonsordninger og lånevilkår som gjelder for alle ansatte i Norges Bank. Pensjonsordningene er omtalt i note 11 Pensjon og lån til ansatte er omtalt under eget avsnitt i denne noten.

Ledende ansatte i sentralbankvirksomheten og NBIM opptjener ikke prestasjonsbasert eller annen variabel godtgjørelse. Ledende ansatte som tidligere har hatt stillinger som var berettiget prestasjonslønn, vil ikke opptjene ytterligere rettigheter, men vil få utbetalt gjenværende prestasjonslønn i henhold til NBIMs Long Term Performance Plan.

Sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene

Lønn til sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene blir fastsatt av Finansdepartementet. I tillegg har de fri telefon, fri avis, og fordel ved arbeidsgivers dekning av forsikringer. Sentralbanksjefen har fri bil og visesentralbanksjef Matsen har fått dekket pendlerbolig og hjemreiser. Finansdepartementet har fastsatt egen pensjonsordning for sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene. Ordningen bygger på pensjonsordningen for stortingsrepresentanter og regjeringens medlemmer. Pensjonsordningen har en opptjeningstid på 30 år for full pensjon, pensjonsgrunnlaget er begrenset til 12 ganger Folketrygdens grunnbeløp (12 G) og medlemmene betaler ikke pensjonsinnskudd. Pensjonen levealderjusteres og samordnes ikke med andre offentlige pensjonsordninger. Ordningen utbetales over bankens driftsregnskap. Sentralbanksjef Øystein Olsen var medlem i Norges Banks pensjonskasse i sin første åremålsperiode. Visesentralbanksjef Jon Nicolaisen har i tillegg videreførte pensjonsrettigheter fra tidligere arbeidsforhold i Norges Bank. Sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene mottar ikke prestasjonsbasert lønn eller annen variabel godtgjørelse. Verdi av andre fordeler viser skattemessig verdi.

Tabell 12.5 Godtgjørelse til sentralbanksjefen og visesentralbanksjefene

Beløp i hele kroner

2018

Navn

Brutto fastlønn

Verdi av andre fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Sentralbanksjef

Øystein Olsen

2 397 011

163 396

301 104

-

Visesentralbanksjef

Jon Nicolaisen

1 970 426

8 710

134 558

93 333

Visesentralbanksjef

Egil Matsen

1 963 265

14 528

128 189

-

Beløp i hele kroner

2017

Navn

Brutto fastlønn

Verdi av andre fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Sentralbanksjef

Øystein Olsen

2 359 061

156 606

356 160

-

Visesentralbanksjef

Jon Nicolaisen1

1 999 800

8 130

227 570

163 333

Visesentralbanksjef

Egil Matsen

1 964 224

13 476

139 780

-

1 Pensjonsopptjening for 2017 er endret som følge av korrigert grunnlag for beregningen.

Ytelser til ledende ansatte i sentralbankvirksomheten i Norges Bank

Tabell 12.6 Godtgjørelse til ledende ansatte i sentralbankvirksomheten i Norges Bank

Beløp i hele kroner

2018

Navn

Brutto fastlønn

Verdi av andre fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Leder av Finansiell stabilitet

Torbjørn Hægeland

1 667 821

8 628

395 242

-

Leder av Pengepolitikk

Ida Wolden Bache

1 686 562

14 256

240 733

-

Leder av Markeder og IKT

Olav Andreas Bø

1 940 865

8 628

289 201

-

Leder av Konsern- og fellesfunksjoner

Jane Kristin Aamodt Haugland

1 644 885

11 781

343 847

1 998 764

Leder av Stab

Birger Vikøren1

747 563

8 708

237 894

-

Direktør Internrevisjonen

Ingunn Valvatne2

1 684 712

17 212

375 780

882 128

Kommunikasjonsdirektør

Runar Malkenes3

1 268 674

8 759

481 731

-

Juridisk direktør

Marius Ryel

1 755 681

18 929

528 185

-

1 Permisjon fra sin stilling som Leder av Stab til og med 30.08.2018. Godtgjørelse vises fra 31.08.2018, med tillegg for pensjonstrekk i permisjonstiden, dekket av Norges Bank iht. gjeldende regler.

2 Permisjon fra sin stilling som Direktør Internrevisjon til og med 31.08.2018. Har i permisjonstiden vært Leder av Stab. Godtgjørelse vises for hele 2018.

3 Ulønnet permisjon i perioden 16.07.18 til 14.08.18.

Beløp i hele kroner

2017

Navn

Brutto fastlønn

Verdi av andre fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Leder av Finansiell stabilitet

Torbjørn Hægeland

1 587 987

7 980

344 248

-

Leder av Pengepolitikk

Ida Wolden Bache

1 653 115

13 476

223 210

-

Leder av Markeder og IKT

Olav Andreas Bø1

616 667

2 660

89 015

-

Leder av Konsern- og fellesfunksjoner

Jane Kristin Aamodt Haugland2

533 333

3 146

106 668

2 091 623

Leder av Stab

Birger Vikøren3, 5

1 496 843

13 477

283 428

-

Direktør Internrevisjonen

Ingunn Valvatne4

1 676 354

9 119

362 915

952 928

Kommunikasjonsdirektør

Runar Malkenes

1 357 884

11 700

482 233

-

Juridisk direktør

Marius Ryel5

1 709 812

17 990

484 467

-

1 Tiltrådte sin stilling 1.9.2017. Godtgjørelse vises fra tiltredelsestidspunkt.

2 Tiltrådte sin stilling 1.9.2017. Godtgjørelse vises fra tiltredelsestidspunkt.

3 Permisjon fra sin stilling som Leder av Stab fra 23.11.2017. Godtgjørelse vises frem til permisjonstidspunkt.

4 Permisjon fra sin stilling som Direktør Internrevisjon fra 23.11.2017. Tiltrådte stillingen som Leder av Stab fra permisjonsdatoen. Godtgjørelse vises for hele 2017.

5 Pensjonsopptjening for 2017 er endret som følge av korrigert grunnlag for beregningen.

Ytelser til ledende ansatte i Norges Bank Investment Management

Tabell 12.7 Godtgjørelse til ledende ansatte i Norges Bank Investment Management

Beløp i hele kroner

2018

Navn

Brutto fastlønn

Brutto prestasjonslønn

Verdi av andre

fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Norges Bank Investment Management

Chief Executive Officer

Yngve Slyngstad

6 721 094

-

8 814

550 932

-

Deputy Chief Executive Officer

Trond Grande

4 697 597

-

8 628

354 744

-

Chief Compliance and Control Officer

Stephen A. Hirsch

4 207 019

-

11 804

320 929

-

Chief Corporate Governance Officer

Carine Smith Ihenacho1,2

3 466 550

174 485

77 071

346 655

-

Chief Financial Officer

Hege Gjerde1

2 790 083

318 979

8 628

299 032

1 465 575

Chief Human Resources Officer

Sirine Fodstad

2 738 907

-

6 756

432 105

-

Chief Investment Officer Allocation Strategies

Ole Christian Bech-Moen1

4 480 402

217 930

10 969

252 455

-

Chief Investment Officer Asset Strategies

Geir Øivind Nygård1

4 632 367

958 159

9 172

211 936

500 000

Chief Investment Officer Equity Strategies

Petter Johnsen2

7 583 076

-

87 047

758 308

-

Chief Operating Officer

Age Bakker

3 768 939

-

8 628

385 739

-

Chief Risk Officer

Dag Huse1

4 620 774

209 733

8 628

577 068

-

Norges Bank Real Estate Management

-

Chief Executive Officer

Karsten Kallevig

5 322 133

-

9 027

338 497

-

Chief Administrative Officer

Mie Caroline Holstad

2 044 234

-

8 628

233 428

-

Chief Compliance and Control Officer

Jan Thomsen

3 446 713

-

9 015

386 198

-

Chief Investment Officer – Europe

Romain Veber1,2

4 874 836

1 522 259

66 085

487 484

-

Chief Investment Officer – US

Per Løken1

2 572 855

73 542

7 068

232 007

-

Chief Operating Officer

Nina Kathrine Hammerstad

3 025 926

-

8 695

300 128

-

Chief Risk Officer

Lars Oswald Dahl

3 430 421

-

8 628

398 033

-

1 Medlemmer av ledergruppen i Norges Bank Investment Management mottar kun fastlønn. Enkelte medlemmer av ledergruppen som tidligere hadde prestasjonsbasert lønn har ikke denne ordningen lenger, men vil i årene som kommer få utbetalt den tilbakeholdte prestasjonslønnen. Beløpene oppgitt i tabellen er prestasjonslønn som er utbetalt i regnskapsåret, men opptjent og resultatført i tidligere perioder.

2 Mottar lønn i britiske pund, tall inkluderer derfor valutaeffekt ved omregning til norske kroner. Pensjonsopptjening tilsvarer årets innbetaling til innskuddsordningen.

Beløp i hele kroner

2017

Navn

Brutto fastlønn

Brutto prestasjonslønn

Verdi av andre

fordeler

Pensjonsopptjening

Personallån

Norges Bank Investment Management

Chief Executive Officer

Yngve Slyngstad5

6 706 974

-

7 980

502 402

-

Deputy CEO and CAO

Trond Grande

4 550 966

-

8 101

331 376

-

Chief Compliance and Control Officer

Stephen A. Hirsch5

4 240 267

-

11 259

298 077

-

Chief Investment Officer Allocation Strategies

Ole Christian Bech-Moen1

4 298 958

402 033

7 980

230 318

-

Chief Investment Officer Asset Strategies

Geir Øivind Nygård1

4 197 889

1 668 240

8 541

191 101

500 000

Chief Investment Officer Equity Strategies

Petter Johnsen2

7 452 483

-

86 887

745 248

-

Chief Operating Officer

Age Bakker

3 491 971

-

8 202

372 350

-

Chief Risk Officer

Dag Huse1, 5

4 629 654

575 879

7 980

535 611

-

Norges Bank Real Estate Management

Chief Executive Officer

Karsten Kallevig

5 322 133

-

8 475

312 655

-

Chief Administrative Officer

Mie Caroline Holstad4

1 393 824

-

13 598

211 126

-

Chief Compliance and Control Officer

Jan Thomsen

3 446 713

-

8 844

370 669

-

Chief Investment Officer – Europe

Romain Veber1,2,3

1 613 562

-

21 546

161 356

-

Chief Investment Officer – US

Per Løken1,3

866 667

-

4 199

55 777

Chief Operating Officer

Nina Kathrine Hammerstad

2 862 004

-

8 070

277 846

-

Chief Risk Officer

Lars Oswald Dahl

3 294 653

-

8 044

378 173

-

1 Medlemmer av ledergruppen i Norges Bank Investment Management mottar kun fastlønn. Enkelte medlemmer av ledergruppen som tidligere hadde prestasjonsbasert lønn har ikke denne ordningen lenger, men vil i årene som kommer få utbetalt den tilbakeholdte prestasjonslønnen. Beløpene oppgitt i tabellen er prestasjonslønn som er utbetalt i regnskapsåret, men opptjent og resultatført i tidligere perioder. Romain Veber tiltrådt som ledende ansatte i 2017, har opptjent 1 225 845 kroner i prestasjonsbasert lønn i 2017 i tilknytning til sin tidligere stilling, som vil utbetales i fremtidige perioder.

2 Mottar lønn i britiske pund, tall inkluderer derfor valutaeffekt ved omregning til norske kroner. Pensjonsopptjening tilsvarer årets innbetaling til innskuddsordningen.

3 Tiltrådte sin stilling 1.9.2017. Godtgjørelse vises fra tiltredelsestidspunkt.

4 Ulønnet permisjon i perioden 1.6.17 til 31.8.17.

5 Pensjonsopptjening for 2017 er endret som følge av korrigert grunnlag for beregningen.

Lån til ansatte

Bankens låneordning for egne ansatte i Norge omfatter boliglån og forbrukslån. Boliglån blir gitt i samsvar med retningslinjer gitt av Representantskapet, begrenset til 80 prosent av takst med maksimalt 2 902 000 kroner og med maksimal avdragstid 30 år. Forbrukslån blir gitt med maksimalt fire ganger brutto månedslønn, begrenset oppad til 350 000 kroner. Låneordningene gjelder for alle ansatte. Renten følger normalrentesatsen for rimelige lån i arbeidsforhold som fastsettes av Finansdepartementet 6 ganger i året. Totale lån til ansatte per 31. desember 2018 var 285 millioner kroner, mot 339 millioner kroner per 31. desember 2017.

Note 13 Forvaltningsgodtgjøring SPU

Regnskapsprinsipp

Forvaltningsgodtgjøring inntektsføres løpende gjennom regnskapsåret, men blir først gjort opp i påfølgende år. Utestående forvaltningsgodtgjøring er en finansiell eiendel og måles til amortisert kost.

Totale driftskostnader i Norges Bank tilknyttet forvaltningen av SPU godtgjøres av Finansdepartementet som oppdragsgiver. Forvaltningsgodtgjøringen tilsvarer faktiske kostnader påløpt i Norges Bank, inkludert avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere. Forvaltningsgodtgjøring belastes resultatregnskapet til SPU som en kostnad og fremkommer som en inntekt i Norges Banks resultatregnskap, på linjen Herav forvaltningsgodtgjøring SPU. Forvaltningsgodtgjøringen utgjorde 4 544 millioner kroner i 2018 og 4 728 millioner kroner i 2017. Se note 20.11 Forvaltningskostnader for spesifikasjon og ytterligere beskrivelse.

Note 14 Ikke-finansielle eiendeler

Regnskapsprinsipp

Varige driftsmidler blir innregnet til anskaffelseskost og avskrives lineært over forventet levetid.

Gullbeholdning

Norges Bank har en beholdning av gullmynter og gullbarrer som en del av bankens historiske samlinger. Samlingen er målt til virkelig verdi på tidspunktet da gullet ble omklassifisert fra internasjonale reserver til langsiktige eiendeler.

Kunst og numismatisk samling

Norges Bank har en samling av kunst- og numismatiske objekter som medaljer, sedler og mynt. Samlingen er innregnet til estimert anskaffelseskost i henhold til siste taksering.

Nedskrivningsvurderinger

Dersom det foreligger indikasjoner på verdifall på eiendelene blir det foretatt en verdifallstest. Dersom bokført verdi overskrider virkelig verdi blir det foretatt nedskrivning til virkelig verdi. Verdien av gullet blir ikke oppskrevet ved økt metallverdi på gull.

Tabell 14.1 Ikke-finansielle eiendeler

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Varige driftsmidler

1 947

2 089

Gullbeholdning

291

291

Kunst og numismatisk samling

89

88

Andre eiendeler

93

95

Ikke-finansielle eiendeler

2 420

2 563

Tabell 14.2 Varige driftsmidler

Beløp i millioner kroner

2018

Immaterielle driftsmidler

Materielle driftsmidler

Anlegg under utførelse

Sum

Programvare

Bygg

Tomter

Øvrige

Anskaffelseskost per 1.1.

666

3 035

60

297

266

4 323

+ Tilgang

65

109

-

71

-

245

– Avgang

-

1

-

-

112

113

Anskaffelseskost per 31.12.

731

3 143

60

368

153

4 455

– Samlede av- og nedskrivninger

494

1 742

-

272

-

2 508

Bokført verdi per 31.12.

237

1 401

60

96

153

1 947

Avskrivning inneværende år

103

109

-

62

-

274

Nedskrivning i år

-

-

-

-

11

11

Avskrivningsplan, antall år

3–6

5–75

ingen

4–10

ingen

Beløp i millioner kroner

2017

Immaterielle driftsmidler

Materielle driftsmidler

Anlegg under utførelse

Sum

Programvare

Bygg

Tomter

Øvrige

Anskaffelseskost per 1.1.

689

2 911

60

230

270

4 159

+ Tilgang

35

137

-

68

-

240

– Avgang

58

13

-

1

4

76

Anskaffelseskost per 31.12.

666

3 035

60

297

266

4 323

– Samlede av- og nedskrivninger

391

1 633

-

210

-

2 234

Bokført verdi per 31.12.

275

1 403

60

87

266

2 089

Avskrivning inneværende år

93

107

-

35

-

235

Nedskrivning i år

-

-

-

-

-

-

Avskrivningsplan, antall år

3–6

5–75

ingen

4–10

ingen

Bygg

Bankplassen 4 er bortfestet til staten i 80 år, fra november 1986. Bygget er fullt ut avskrevet og balanseførte verdi er null per 31.desember 2018.

Note 15 Øvrige driftskostnader og øvrige driftsinntekter

Øvrige driftskostnader

Tabell 15.1 Øvrige driftskostnader

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Kostnader til depot

408

425

IT-tjenester, systemer og data

885

876

Analyse, konsulent og juridiske tjenester

424

359

Øvrige kostnader

498

453

Sum øvrige driftskostnader ekskl. eksterne forvaltere

2 215

2 113

Faste honorarer til eksterne forvaltere

724

755

Avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere

673

924

Sum honorarer til eksterne forvaltere

1 397

1 679

Sum øvrige driftskostnader

3 612

3 792

Av- og nedskrivning

285

235

Personalkostnader

1 799

1 908

Sum driftskostnader

5 696

5 935

Tabell 15.2 Honorar ekstern revisor

Beløp i tusen kroner, inkl. mva.

Norges Bank

Datterselskap1

2018

2017

2018

2017

Lovpålagt revisjon

15 046

14 718

5 716

5 474

Andre attestasjonstjenester2

1 021

3 621

200

-

Skatte- og avgiftsrådgivning

-

-

4

100

Andre tjenester

-

-

-

-

Sum honorar ekstern revisor

16 067

18 339

5 920

5 574

1 Norges Bank har etablert datterselskaper som utelukkende utgjør investeringer som ledd i Norges Banks forvaltning av investeringsportefølje til SPU

2 Ekstern revisor bistår Tilsynsskretariatet i flere av deres tilsynsgjennomganger. Honorarene for dette er presentert under Andre attestasjonstjenester.

Regnskapsprinsipp

Øvrige driftsinntekter inntektsføres over tid etter hvert som tjenester leveres til henholdsvis banker og staten. Transaksjonsprisen avtales årlig og inneholder hovedsakelig faste elementer.

Øvrige driftsinntekter

Tabell 15.3 Øvrige driftsinntekter

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Tjenester til banker

58

59

Tjenester til staten (se note 19 Nærstående parter)

38

37

Husleie (se note 19 Nærstående parter)

25

25

Andre inntekter

4

3

Sum øvrige driftsinntekter

125

124

Tjenester til banker

Norges Bank utfører oppgjørstjenester for bankene gjennom Norges Banks oppgjørssystem (NBO). Kostnadene til kontoholds- og oppgjørstjenester dekkes gjennom årlige priser i NBO. Det er lagt til grunn at inntektene skal dekke to tredjedeler av de samlede kostnadene for innføring og drift av oppgjørssystemet. En tredjedel av kostnadene henføres til sentralbankoppgaver og dekkes av Norges Bank.

Note 16 Sedler og mynt

Regnskapsprinsipp

Sedler og mynt blir innregnet til pålydende verdi når disse settes i omløp og fraregnet når de tas ut av omløp og senest ved utløpet av 10-årsfristen for innløsningsplikt i henhold til Sentralbankloven § 15. Sedler og mynt settes i omløp på det tidspunktet de tas ut av sentralbankdepot og overføres til private banker. Sedler og mynt som ikke innløses innen 10-årsfristen blir inntektsført på resultatlinjen Andre finansielle inntekter/kostnader. Sedler og mynt kan innløses etter 10-årsfristen og blir da kostnadsført på samme resultatlinje. Utgifter til produksjon av sedler og mynt blir kostnadsført på resultatlinjen Øvrige driftskostnader når de påløper.

Av sedler i omløp per 31. desember 2018 er 1 893 millioner kroner utgåtte sedler. Dette gjelder 7. utgave av 100- og 200-kronesedler som fra 31. mai 2018 ikke lenger er tvungent betalingsmiddel.

Tabell 16.1 Sedler og mynt i omløp

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Valør

50 kroner

1 079

1 110

100 kroner

2 095

2 145

200 kroner

6 184

6 197

500 kroner

17 119

18 830

1000 kroner

13 868

15 609

Sum sedler

40 346

43 891

Sum mynter

4 457

4 529

Totalt

44 803

48 420

Det er ingen inntektsføring av utløpte sedler og mynt i 2018 eller 2017. I 2018 ble det innløst tidligere utgåtte sedler og mynter tilsvarende 13,9 millioner kroner, mot 13,6 millioner kroner i 2017.

Note 17 Det internasjonale valutafondet (IMF)

Regnskapsprinsipp

Tildelte spesielle trekkrettigheter (SDR)

Norges Banks beholdning av SDR innregnes som eiendel i balansen, under Fordringer på IMF. Verdien av SDR blir regnet ut fra en valutakurv bestående av amerikanske dollar, euro, kinesiske renminbi, japanske yen og britiske pund. Motverdi til de tildelte spesielle trekkrettighetene i IMF viser de samlede tildelingene til Norges Bank og blir innregnet som gjeld i balansen, under Gjeld til IMF. Norges Banks beholdning av SDR, og motverdi av SDR, måles til amortisert kost.

Reservetransjeposisjon

Reservetransjeposisjonen består av den tildelte kvoten Norges Bank har i IMF, fratrukket IMFs kroneinnskudd i Norges Bank. Mellomværende med IMF innregnes brutto i balansen, under hhv. Fordringer på IMF og Gjeld til IMF. Kvoten i IMF og kronegjelden til IMF måles til amortisert kost.

Lån til IMF og internasjonale forpliktelser i regi av IMF

Lån og internasjonale forpliktelser blir innregnet i balansen til virkelig verdi ved førstegangsinnregning, under Fordringer på IMF. Etterfølgende måling gjøres til amortisert kost.

Norges Bank forvalter, i henhold til sentralbankloven § 25, Norges rettigheter og oppfyller de forpliktelser som følger av landets deltagelse i det internasjonale valutafondet IMF.

Norge bidrar til finansieringen av IMF på følgende

måte:

1. Gjennom Norges medlemsinnskudd i IMF

2. Gjennom ulike låneavtaler med IMF:

a. Den multilaterale låneordningen New Arrangements to Borrow (NAB)

b. Bilaterale utlån til IMF

c. Finansieringen av Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT)

Tabell 17.1 Fordringer og gjeld – IMF

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

Forpliktet lånetilsagn1

Trekk på låne-

tilsagn

Kapitalinnskudd2

SDR

Sum balanseført

Finansielle eiendeler

Medlemsinnskudd i IMF (kvoten)

-

-

45 289

-

45 289

Beholdning av spesielle trekkrettigheter (SDR)

-

-

-

18 456

18 456

Låneordning med IMF – NAB

23 681

1 876

-

-

1 876

Låneordning med IMF – Bilateralt utlån

72 245

-

-

-

-

Låneordning med IMF – PRGT

7 224

2 394

-

-

2 394

Fordring på IMF

103 150

4 270

45 289

18 456

68 015

Finansiell gjeld

Kronegjeld til IMF

-

-

39 859

-

39 859

Motverdien av tildelte spesielle trekkrettigheter

-

-

-

18 854

18 854

Gjeld til IMF

-

-

39 859

18 854

58 713

Netto posisjoner mot IMF

103 150

4 270

5 430

-398

9 302

1 Forpliktende avtaler som gir IMF låneadgang hos Norges bank opp til avtalt beløp. Kun trukket andel blir balanseført.

2 Netto kapitalinnskudd betegnes som reservetransjeposisjon og er Norges kvote fratrukket vår kronegjeld til IMF. Norges Bank kan ved behov trekke et beløp tilsvarende størrelsen på reservetransjeposisjonen fra IMF.

Beløp i millioner kroner

31.12.2017

Forpliktet lånetilsagn1

Trekk på låne-

tilsagn

Kapitalinnskudd2

SDR

Sum balanseført

Finansielle eiendeler

Medlemsinnskudd i IMF (kvoten)

-

-

43 815

-

43 815

Beholdning av spesielle trekkrettigheter (SDR)

-

-

-

18 729

18 729

Låneordning med IMF – NAB

22 923

2 539

-

-

2 539

Låneordning med IMF – Bilateralt utlån

69 934

-

-

-

-

Låneordning med IMF – PRGT

6 993

2 882

-

-

2 882

Fordring på IMF

99 850

5 421

43 815

18 729

67 965

Finansiell gjeld

Kronegjeld til IMF

-

-

40 981

-

40 981

Motverdien av tildelte spesielle trekkrettigheter

-

-

-

18 240

18 240

Gjeld til IMF

-

-

40 981

18 240

59 221

Netto posisjoner mot IMF

99 850

5 421

2 834

489

8 744

1 Forpliktende avtaler som gir IMF låneadgang hos Norges bank opp til avtalt beløp. Kun trukket andel blir balanseført.

2 Netto kapitalinnskudd betegnes som reservetransjeposisjon og er Norges kvote fratrukket vår kronegjeld til IMF. Norges Bank kan ved behov trekke et beløp tilsvarende størrelsen på reservetransjeposisjonen fra IMF.

IMF har skapt en internasjonal reservefordring omtalt som Spesielle trekkrettigheter (SDR). Alle rettigheter og forpliktelser med IMF regnes i SDR. Verdien av SDR blir regnet ut fra en valutakurv bestående av amerikanske dollar, euro, kinesiske renminbi, japanske yen og britiske pund. Valutaandelene fastsettes hvert år og varierer med utviklingen i bilaterale valutakurser. Per 31. desember 2018 var 1 SDR lik 12,04 norske kroner.

Norges Banks potensielle kreditteksponering overfor IMF er betydelig. Utlån til IMF vurderes imidlertid å ha lav kredittrisiko, blant annet på grunn av betingelsene for økonomiske tilpasnings- og stabiliseringsprogram for låntakerne. I tillegg er det presedens for at IMF får tilbakebetalt sine fordringer før andre kreditorer. IMF har aldri realisert tap på utlån under de generelle utlånsordningene. Norges Bank har ikke kredittrisiko overfor tredjeland i forbindelse med lån da alle fordringene er mot IMF.

De ulike rettigheter, forpliktelser, fordringer og gjeld er beskrevet nedenfor.

Norges Banks medlemsinnskudd i IMF (kvoten)

IMF eies og styres av sine medlemsland og fungerer som en kredittunion hvor hvert medlemsland betaler inn et medlemsinnskudd, også kalt kvote. Disse innskuddene er IMFs grunnleggende finansieringskilde for utlån. Størrelsen på kapitalinnskuddene reflekterer medlemslandets relative posisjon i verdensøkonomien. Kvoten danner grunnlaget for antall stemmer et land har i IMFs styre, hvor store lån det kan få dersom det får betalingsbalanseproblemer samt hvor mange SDR medlemslandet får ved tildelinger av SDR. Norges kvote per 31. desember 2018 utgjorde 3 755 millioner SDR, uendret fra 2017.

Beholdning og motverdi av Spesielle trekkrettigheter (SDR)

SDR blir periodisk tildelt medlemslandene i IMF, senest i 2009. Motverdi av tildelte SDR viser hvor mye SDR Norge har blitt tildelt fra ordningen ble etablert. Per 31. desember 2018 er Norge tildelt i alt 1 563 millioner SDR, uendret fra 2017. Norges beholdning av SDR er plassert som innskudd i IMF, og utgjorde 1 530 millioner SDR i 2018, mot 1 605 millioner SDR i 2017. Beholdningen av SDR kan benyttes til innbetaling av medlemsinnskudd, øvrige transaksjoner med IMF eller kjøp og salg av SDR med andre medlemsland. SDR kan imidlertid ikke benyttes ved direkte kjøp av varer og tjenester.

Norges Banks utlån til IMF

I tillegg til medlemsinnskuddene er låneordningene viktige finansieringskilder for IMF.

a) New Arrangements to Borrow (NAB-ordningen)

NAB-ordningen benyttes til utlån dersom IMF har behov for midler utover innskuddene fra medlemslandene. Norges lånetilsagn til NAB er totalt på 1 967 millioner SDR, uendret fra 2017. Norges Banks utlån til IMF gjennom NAB-ordningen per 31. desember 2018 utgjør 156 millioner SDR som tilsvarer 1 876 millioner kroner. Tilsvarende utlån for 2017 var 218 millioner SDR som da utgjorde 2 539 millioner kroner.

b) Bilateralt utlån

IMF og Norges Bank inngikk i 2017 en ny bilateral låneavtale etter at den forrige tilsvarende avtalen opphørte 4. november 2016. Avtalen innebærer at IMF har en låneadgang i form av en trekkrettighet på inntil 6 milliarder SDR. Avtalen er en del av en større internasjonal innsats for å sikre at IMF har nok ressurser til å kunne møte medlemslandenes mulige behov for kriselån. Lånetilsagnet har foreløpig ikke blitt trukket på.

c) Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT-ordningen)

Norge deltar i finansieringen av IMFs subsidierte utlånsordning for lavinntektsland med to låneavtaler. Norge inngikk en avtale i juni 2010 på 300 millioner SDR. Dette lånet er trukket fullt ut av IMF, og IMF vil framover betale tilbake avdrag og renter på dette lånet. Norge inngikk 17. november 2016 en ny låneavtale med IMF på ytterligere 300 millioner SDR. Norges forpliktelse til fremtidige utbetalinger til PRGT er altså begrenset til 300 millioner SDR. Utlån til PRGT utgjør per 31. desember 2018 199 millioner SDR som tilsvarer 2 394 millioner kroner. Tilsvarende utlån for 2017 var 246 millioner SDR som da utgjorde 2 882 millioner kroner.

IMFs innskudd i Norges Bank

IMF har plassert hele sin beholdning av norske kroner i Norges Bank, benevnt Kronegjeld til IMF. Verdien av innskuddet blir imidlertid regulert slik at IMF ikke har risiko knyttet til endringer i valutakursen mellom norske kroner og SDR. Kroneinnskuddet fra IMF per 31. desember 2018 utgjør 3 304 millioner SDR mot 3 512 millioner SDR i 2017.

Netto renteinntekt fra fordringer på og gjeld til IMF

Tabell 17.2 Netto renteinntekter fra fordringer på og gjeld til IMF

Beløp i millioner kroner

2018

Trekk på lånetilsagn

Kapitalinnskudd

SDR

Sum

Renteinntekter fra IMF

46

399

164

609

Rentekostnader til IMF

-

-372

-169

-541

Netto renteinntekt fra IMF

46

27

-5

68

Beløp i millioner kroner

2017

Trekk på lånetilsagn

Kapitalinnskudd

SDR

Sum

Renteinntekter fra IMF

32

221

85

338

Rentekostnader til IMF

-

-210

-95

-305

Netto renteinntekt fra IMF

32

11

-10

33

Renter av medlemsinnskudd i IMF og Renter av kronegjeld til IMF

Reservetransjeposisjonen (slik definert i fotnote til tabell 17.1) renteberegnes av IMF. Renteberegningen foretas netto av IMF, men vises brutto hos Norges Bank under renteinntekter og rentekostnader fra kapitalinnskudd. Rentene beregnes månedlig og avregnes kvartalsvis. Rentesatsen er basert på IMFs SDR-rente og oppdateres ukentlig av IMF.

Renter av spesielle trekkrettigheter og Renter av motverdien av tildelte spesielle trekkrettigheter

Norges Bank opptjener renteinntekter på sin beholdning av spesielle trekkrettigheter, og belastes rentekostnader på motverdien av tildelte spesielle trekkrettigheter. Rentene beregnes månedlig og avregnes kvartalsvis. Rentesatsen er basert på IMFs SDR-rente og oppdateres ukentlig av IMF.

Renter på låneordninger med IMF

Rentene beregnes månedlig og avregnes henholdsvis kvartalsvis (NAB) og halvårlig (PRGT). Rentesatsen er basert på IMFs SDR-rente og oppdateres ukentlig av IMF.

Note 18 Utlån og innskudd

Regnskapsprinsipp

Utlån til banker blir innregnet i balansen til virkelig verdi ved førstegangsinnregning. Det er ingen etableringsgebyrer eller andre direkte transaksjonskostnader. Etterfølgende måling gjøres til amortisert kost, hvor den effektive renten resultatføres. Dersom det foreligger indikasjoner på at et tap ved verdifall har påløpt, måles tapet som forskjellen mellom regnskapsført verdi i balansen og nåverdien av estimerte fremtidige kontantstrømmer. Nedskrivning reduserer engasjementets regnskapsførte verdi i balansen og periodenes nedskrivning blir resultatført.

Renteinntekter innregnes etter hvert som de opptjenes. Rentekostnader innregnes etter hvert som de påløper.

Tabell 18.1 Utlån til banker

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

F-lån til banker

-

250

Utlån til banker

-

250

Se note 7 Investeringsrisiko for omtale av kredittrisiko knyttet til utlånene.

Tabell 18.2 Innskudd fra banker

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Folio- og reserveinnskudd fra banker

35 069

36 478

F-innskudd fra banker

5 000

26 002

Andre innskudd

365

1 488

Innskudd fra banker

40 434

63 968

Tabell 18.3 Renteinntekter fra utlån til banker

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Renter F-lån innenlandske banker

81

14

Sum renteinntekter fra utlån til banker

81

14

Rentevilkår for utlån til banker

F-lån er det instrumentet som primært blir brukt for å tilføre likviditet til banksystemet. F-lån er lån mot sikkerhet i verdipapirer til fast eller flytende rente og gitt løpetid. Løpetiden på F-lån varierer og avhenger av likviditetssituasjonen i banksystemet. Gjennomsnittlig løpetid for F-lån til banker var 5,5 dager i 2018 og 3,8 dager i 2017.

Rentene på F-lån fastsettes normalt ved flerprisauksjon. Flerprisauksjon innebærer at bankene legger inn bud på ønsket beløp og rente. Ved tildeling bestemmer Norges Bank samlet beløp. Budene rangeres fra høyeste til laveste rente. Budene som ligger innenfor samlet beløp, vil bli tildelt med det beløp og den rente som ble budt. Renten ligger normalt nær styringsrenten.

D-lån kan gis gjennom dagen og over natten. D-lån gjennom dagen bidrar til å effektivisere betalingsoppgjørene ved at bankene kan skaffe seg dekning for sine betalingsposisjoner i oppgjørene. Slike lån er rentefrie og betales normalt tilbake innen dagens slutt. Hvis dette lånet løper over natten, vil det bli et rentebærende D-lån. Renten på slike D-lån er 1 prosentpoeng over styringsrenten.

Tabell 18.4 Rentekostnader på innskudd fra banker og statskassen

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Rentekostnader på innskudd fra statskassen

-1 637

-181

Rentekostnader på folio- og reserveinnskudd fra banker

-196

-174

Rentekostnader på F-innskudd fra banker

-82

-137

Rentekostnader på bankdrevne depoter

-3

-4

Sum rentekostnad på innskudd fra banker og statskassen

-1 918

-496

Rentevilkår for innskudd fra banker

Folioinnskudd: Bankene kan plassere ubegrenset med reserver i Norges Bank via den stående innskuddsfasiliteten. Innskudd mindre enn eller lik bankens kvote forrentes til styringsrenten (foliorenten). Innskudd utover kvoten, benevnt reserveinnskudd, forrentes til en lavere rente, reserverenten. Reserverenten er 1 prosentpoeng lavere enn styringsrenten.

F-innskudd: Norges Bank reduserer mengden reserver i banksystemet ved å gi bankene F-innskudd. Renten fastsettes normalt ved flerprisauksjon. Løpetiden på F-innskudd bestemmes av Norges Bank og varierer avhengig av prognosene for den strukturelle likviditeten. Norges Bank kan gi bankene F-innskudd til flytende rente, det vil si at renten på F-innskudd avhenger av en referanserente i pengemarkedet. Gjennomsnittlig løpetid for F-innskudd fra banker var 4,2 dager i 2018 og 4,8 dager i 2017.

Rentevilkår for innskudd fra statskassen

Rentevilkårene for innskudd fra staten er fastsatt i en særskilt avtale mellom Norges Bank og Finansdepartementet. Renten på statens konto beregnes basert på utenlandske kortsiktige statspapirrenter, vektet etter valutareservenes investeringer.

Innskudd fra statskassen er i 2018 forrentet med 0,5 prosent p.a. i 1. kvartal, 0,75 prosent i 2. kvartal og 1 prosent i 3. og 4. kvartal. For 2017 ble innskuddet forrentet med 0 prosent p.a. i 1. og 2. kvartal og 0,25 prosent i 3. og 4. kvartal.

Note 19 Nærstående parter

Regnskapsprinsipp

Norges Bank er eiet av staten og benytter seg av unntaksregelen i IAS 24.25 vedrørende opplysninger om transaksjoner og mellomværende, inkludert forpliktelser, med staten som nærstående part. Dette inkluderer transaksjoner med andre enheter som er nærstående parter, fordi staten har kontroll over, felles kontroll over, eller betydelig innflytelse over både Norges Bank og de andre enhetene.

Norges Bank, inkludert SPU, er et eget rettssubjekt som er heleid av staten ved Finansdepartementet. Se note 1 Generell informasjon for informasjon om forholdet mellom Finansdepartementet, Norges Bank og SPU. Norges Bank gjennomfører alle transaksjoner i eget navn og til markedsvilkår.

For informasjon om transaksjoner med styrende organer og ledende ansatte i Norges Bank, se note 12 Personalkostnader.

Forvaltning av SPU

Finansdepartementet har plasserert fondsmidlene til forvaltning i SPU som et kroneinnskudd på en særskilt konto i Norges Bank (kronekontoen). Fondsmidlene videreplasseres i en investeringsportefølje bestående av aksjer, rentepapirer og fast eiendom. Se informasjon om periodens tilførsel i note 20 SPU – oppstilling av endringer i eiers kapital.

Norges Bank belaster Finansdepartementet en forvaltningsgodtgjørelse knyttet til forvaltningen av SPU, som utgjorde 4 544 millioner kroner i 2018 og 4 728 millioner kroner i 2017. Se ytterligere informasjon i note 20.11 Forvaltningskostnader.

Transaksjoner mellom Norges Bank og SPU

Interne transaksjoner i form av pengemarkedsutlån eller -innlån og gjenkjøpsavtaler mellom SPU og Norges Banks aksjeportefølje presenteres som netto mellomværende mellom de to rapporteringsenhetene, på balanselinjene Andre finansielle eiendeler og Annen finansiell gjeld. Tilhørende resultatposter presenteres brutto i det respektive resultatregnskapet, som enten renteinntekter eller rentekostnader. Alle transaksjoner utføres til markedspriser.

Andre transaksjoner med staten

Norges Bank utfører etter avtaler med Finansdepartementet oppgaver i forbindelse med:

• Statsgjeldsforvaltningen

• Administrering av statens konsernkontoordning

• Håndtering av minnemynt

Finansdepartementet dekker Norges Banks kostnader for disse oppgavene, som utgjorde 37,6 millioner kroner for 2018 og 37 millioner kroner for 2017.

Godtgjørelsesordningen for primærhandlere i norske statsobligasjoner og statskasseveksler finansieres imidlertid av Norges Bank. Godtgjøringen for 2018 utgjorde 6 millioner kroner av en ramme på 10 millioner kroner.

I tråd med retningslinjer for avsetning og disponering av Norges Banks resultat pkt. 5 skal det; «Fra overføringsfondet overføres ved hvert årsoppgjør til statskassen et beløp svarende til en tredjedel av innestående midler i overføringsfondet.» Dette utgjorde 14,8 milliarder kroner for 2018 og 14,3 milliarder kroner for 2017.

Basert på avlagt årsregnskap finner utbetalingen sted i påfølgende år, mens skyldig beløp fremkommer som Annen gjeld i balansen per 31. desember.

Transaksjoner med andre nærstående parter

Norges Bank har transaksjoner med andre statlige avdelinger og organer. Disse transaksjonene er hovedsakelig knyttet til husleieinntekter ved utleie av bygg, og utgjorde 25,4 millioner kroner i 2018 og 25,5 millioner kroner i 2017.

Note 20 Statens pensjonsfond utland (SPU)

Resultatregnskap

Beløp i millioner kroner

Note

2018

2017

Resultat fra porteføljen før gevinst/tap valuta

Inntekt/kostnad fra:

- Aksjer

4

-517 214

933 501

- Obligasjoner

4

14 568

81 410

- Unotert eiendom

6

16 421

14 237

- Finansielle derivater

4

2 819

278

- Utlån med sikkerhetsstillelse

12

4 733

3 532

- Innlån med sikkerhetsstillelse

12

-1 466

-345

Skattekostnad

9

-5 050

-4 796

Renteinntekt/kostnad

10

-16

Annen inntekt/kostnad

-13

-11

Porteføljeresultat før gevinst/tap valuta

-485 192

1 027 790

Gevinst/tap valuta

10

223 611

14 701

Porteføljeresultat

-261 581

1 042 492

Forvaltningsgodtgjøring

11

-4 544

-4 728

Resultat og totalresultat

-266 126

1 037 764

Balanse

Beløp i millioner kroner

Note

31.12.2018

31.12.2017

Eiendeler

Innskudd i banker

11 561

11 027

Utlån med sikkerhetsstillelse

12,13

216 768

185 046

Avgitt kontantsikkerhet

13

1 806

1 894

Uoppgjorte handler

13 767

13 389

Aksjer

5

5 048 647

5 250 871

Utlånte aksjer

5,12

437 651

411 664

Obligasjoner

5

1 996 929

2 080 061

Utlånte obligasjoner

5,12

662 920

591 277

Finansielle derivater

5,13

3 576

9 025

Unotert eiendom

6

243 818

217 160

Andre eiendeler

3 448

3 219

Sum eiendeler

8 640 892

8 774 633

Gjeld og eiers kapital

Innlån med sikkerhetsstillelse

12,13

360 105

260 136

Mottatt kontantsikkerhet

13

5 017

5 804

Uoppgjorte handler

15 565

15 905

Finansielle derivater

5,13

4 222

3 919

Annen gjeld

37

415

Skyldig forvaltningsgodtgjøring

11

4 544

4 728

Sum gjeld

389 491

290 907

Eiers kapital

8 251 401

8 483 727

Sum gjeld og eiers kapital

8 640 892

8 774 633

Regnskapsprinsipp

Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den direkte metoden. Vesentlige klasser av brutto inn- og utbetalinger er presentert separat, med unntak for spesifikke transaksjoner, i hovedsak salg og kjøp av finansielle instrumenter, som er presentert netto.

Tilførsler og uttak mellom SPU og den norske stat er finansieringsaktiviteter. Disse overføringene er gjort opp i perioden. I Oppstilling av endringer i eiers kapital presenteres påløpt tilførsel/uttak.

Forvaltningsgodtgjøring som fremkommer i Kontantstrømoppstillingen for en periode er oppgjør av godtgjøring påløpt og resultatført i forrige år.

Kontantstrømoppstilling

Beløp i millioner kroner, innbetaling (+) / utbetaling (-)

Note

2018

2017

Operasjonelle aktiviteter

Innbetaling av utbytte fra aksjer

146 082

128 293

Innbetaling av renter fra obligasjoner

70 360

73 575

Innbetaling av renter og utbytte fra unotert eiendom

6

5 822

3 869

Netto innbetaling av renter og honorar fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

3 330

3 426

Innbetalinger av utbytte, renter og honorar fra beholdninger i aksjer, obligasjoner og unotert eiendom

225 594

209 163

Netto kontantstrøm ved kjøp og salg av aksjer

-345 478

-141 382

Netto kontantstrøm ved kjøp og salg av obligasjoner

36 052

17 878

Netto kontantstrøm til investeringer i unotert eiendom

6

-8 638

-17 234

Netto kontantstrøm finansielle derivater

11 494

-4 886

Netto kontantstrøm kontantsikkerhet ved derivattransaksjoner

-1 685

2 754

Netto kontantstrøm utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

59 834

-21

Netto utbetaling av skatt

9

-4 343

-6 786

Netto kontantstrøm knyttet til renter på innskudd i banker og kassekreditt

-14

-84

Netto kontantstrøm knyttet til annen inntekt/kostnad, andre eiendeler og annen gjeld

263

-857

Utbetaling forvaltningsgodtgjøring til Norges Bank

11

-4 728

-3 731

Netto innbetaling/utbetaling fra operasjonelle aktiviteter

-31 650

54 813

Finansieringsaktiviteter

Tilførsel fra den norske stat

42 320

-

Uttak fra den norske stat

-9 799

-60 837

Netto innbetaling/utbetaling fra finansieringsaktiviteter

32 520

-60 837

Netto endring innskudd i banker

Innskudd i banker per 1. januar

11 027

17 759

Netto økning/reduksjon av kontanter i perioden

870

-6 024

Netto gevinst/tap valuta på kontanter

-336

-708

Innskudd i banker per periodens slutt

11 561

11 027

Regnskapsprinsipp

Eiers kapital for SPU består av innskutt kapital i form av akkumulert netto tilførsel fra den norske stat og opptjent kapital i form av totalresultat. Eiers kapital tilsvarer Finansdepartementets innskudd på kronekontoen i Norges Bank.

Oppstilling av endringer i eiers kapital

Beløp i millioner kroner

Tilført fra eier

Opptjente resultater

Sum eiers kapital

1. januar 2017

3 393 340

4 113 423

7 506 763

Resultat og totalresultat

-

1 037 764

1 037 764

Uttak i perioden1

-60 800

-

-60 800

31. desember 2017

3 332 540

5 151 187

8 483 727

1. januar 2018

3 332 540

5 151 187

8 483 727

Resultat og totalresultat

-

-266 126

-266 126

Tilførsel i perioden1

43 200

-

43 200

Uttak i perioden1

-9 400

-

-9 400

31. desember 2018

3 366 340

4 885 061

8 251 401

1 I 2018 ble 43,2 milliarder kroner tilført kronekontoen, mens 14,1 milliarder kroner ble trukket fra kronekontoen. Av dette ble 4,7 milliarder kroner benyttet til å betale skyldig forvaltningsgodtgjøring for 2017. I 2017 ble 64,5 milliarder kroner trukket fra kronekontoen. Av dette ble 3,7 milliarder kroner benyttet til å betale skyldig forvaltningsgodtgjøring for 2016.

SPU Note 1 Generell informasjon

Generell informasjon for regnskapsrapporteringen til Statens pensjonsfond utland fremgår av note 1 Generell informasjon.

SPU Note 2 Regnskapsprinsipper

Regnskapsprinsipper for regnskapsrapporteringen til Statens pensjonsfond utland fremgår av note 2 Regnskapsprinsipper.

SPU Note 3 Avkastning

Tabell 3.1 Avkastning

2018

2017

Avkastning målt i fondets valutakurv (prosent)

Aksjeinvesteringenes avkastning

-9,49

19,44

Renteinvesteringenes avkastning

0,56

3,31

Unotert eiendoms avkastning

7,53

7,52

Fondets avkastning

-6,12

13,66

Fondets relative avkastning (prosentpoeng)

-0,30

0,70

Avkastning målt i norske kroner (prosent)

Aksjeinvesteringenes avkastning

-6,56

19,74

Renteinvesteringenes avkastning

3,82

3,57

Unotert eiendoms avkastning

11,02

7,80

Fondets avkastning

-3,07

13,95

Tabell 3.1 viser avkastningen for fondet og for hver aktivaklasse. Det benyttes tidsvektet avkastningsmetode hvor beholdningenes virkelige verdi fastsettes på tidspunkter for kontantstrømmer inn i og ut av aktivaklassene og fondet som helhet, og geometrisk kobling av delperioders avkastning. Avkastningen beregnes etter fradrag for ikke-refunderbar kildeskatt på utbytte og renter, samt skatt på gevinster. Avkastningen måles både i norske kroner og fondets valutakurv. Valutakurven er vektet etter sammensetningen av valutaene i referanseindeksen for aksjer og obligasjoner. Avkastningen målt i fondets valutakurv beregnes som den geometriske differansen mellom fondets avkastning målt i norske kroner og valutakurvens avkastning.

Fondets relative avkastning beregnes som den aritmetiske differansen mellom fondets avkastning og avkastningen på fondets referanseindeks. Fondets relative avkastning inkluderer avkastning på unotert eiendom. Fondets referanseindeks består av globale aksje- og obligasjonsindekser fastsatt av Finansdepartementet og beregnes ved å vekte sammen månedlig avkastning til referanseindeksene for hver av de to aktivaklassene. Som vekter brukes hver av aktivaklassenes vekt i den faktiske referanseindeksen ved inngangen til måneden.

SPU Note 4 Inntekt/kostnad fra aksjer, obligasjoner og finansielle derivater

Regnskapsprinsipp

Følgende regnskapsprinsipper er knyttet til de respektive inntekts- og kostnadselementene presentert i tabell 4.1 til 4.3:

Utbytte innregnes på det tidspunktet utbyttet er formelt vedtatt av generalforsamlingen eller tilsvarende beslutningsorgan.

Renteinntekter innregnes etter hvert som de opptjenes. Rentekostnader innregnes etter hvert som de påløper.

Realisert gevinst/tap utgjør i hovedsak beløp realisert når eiendeler eller forpliktelser blir fraregnet. Ved fraregning tilordnes gjennomsnittlig anskaffelseskost. Realisert gevinst/tap inkluderer transaksjonskostnader, som resultatføres når de påløper. Transaksjonskostnader er definert som alle kostnader som er direkte henførbare til den gjennomførte transaksjonen. For investeringer i aksjer og obligasjoner omfatter dette normalt kurtasje og dokumentavgift.

Urealisert gevinst/tap utgjør endringer i virkelig verdi i perioden for den relaterte balanseposten som ikke kan tilskrives de tidligere omtalte kategoriene.

Tabell 4.1 til 4.3 spesifiserer inntekts- og kostnadselementer for henholdsvis Aksjer, Obligasjoner og Finansielle derivater, hvor linjen Inntekt/kostnad viser beløpet innregnet i resultatregnskapet for den aktuelle resultatlinjen.

Tabell 4.1 Spesifikasjon Inntekt/kostnad fra aksjer

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Utbytte

147 630

128 846

Realisert gevinst/tap

190 643

233 652

Urealisert gevinst/tap

-855 488

571 003

Inntekt/kostnad fra aksjer før gevinst/tap valuta

-517 214

933 501

Tabell 4.2 Spesifikasjon Inntekt/kostnad fra obligasjoner

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Renter

69 505

71 811

Realisert gevinst/tap

-17 918

9 283

Urealisert gevinst/tap

-37 020

316

Inntekt/kostnad fra obligasjoner før gevinst/tap valuta

14 568

81 410

Tabell 4.3 Spesifikasjon Inntekt/kostnad fra finansielle derivater

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Utbytte

6

140

Renter

541

-1 933

Realisert gevinst/tap

2 181

128

Urealisert gevinst/tap

91

1 943

Inntekt/kostnad fra finansielle derivater før gevinst/tap valuta

2 819

278

SPU Note 5 Beholdninger av aksjer, obligasjoner og finansielle derivater

Regnskapsprinsipp

Investeringer i aksjer og obligasjoner er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Opptjente utbytter og renter presenteres i balansen på samme linje som de underliggende finansielle instrumentene, og er spesifisert i tabellene 5.1 og 5.2 for henholdsvis Aksjer og Obligasjoner. Balanselinjen Aksjer inkluderer investeringer i depotbevis (GDR/ADR) og andeler i noterte fond, som for eksempel REITs. Utlånte aksjer og obligasjoner presenteres separat. For mer informasjon om utlånte instrumenter, se note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse.

Finansielle derivater er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet. Variasjonsmargin for børsnoterte futures anses som oppgjort og verdier er presentert i balansen som Innskudd i banker. Norges Bank benytter ikke sikringsbokføring, og ingen finansielle instrumenter er derfor utpekt som sikringsinstrumenter.

For ytterligere informasjon om måling til virkelig verdi av aksjer, obligasjoner og finansielle derivater, se note 7 Måling til virkelig verdi. Endringer i virkelig verdi resultatføres og er spesifisert i note 4 Inntekt/kostnad fra aksjer, obligasjoner og finansielle derivater.

Tabell 5.1 Aksjer

31.12.2018

31.12.2017

Beløp i millioner kroner

Virkelig verdi inkl. opptjent utbytte

Opptjent utbytte

Virkelig verdi inkl. opptjent utbytte

Opptjent utbytte

Aksjer

5 486 298

7 659

5 662 535

6 111

Sum aksjer

5 486 298

7 659

5 662 535

6 111

Herav utlånte aksjer

437 651

411 664

Tabell 5.2 spesifiserer investeringer i obligasjoner per kategori. Nominell verdi representerer beløpet som skal returneres ved forfall, det vil si obligasjonens pålydende verdi.

Tabell 5.2 Obligasjoner

31.12.2018

31.12.2017

Beløp i millioner kroner

Nominell verdi

Virkelig verdi inkl. opptjente renter

Opptjente renter

Nominell verdi1

Virkelig verdi inkl. opptjente renter

Opptjente renter

Statsobligasjoner

Statsobligasjoner utstedt i statens egen valuta

1 370 667

1 433 456

9 859

1 372 187

1 458 828

10 712

Sum statsobligasjoner

1 370 667

1 433 456

9 859

1 372 187

1 458 828

10 712

Statsrelaterte obligasjoner

Obligasjoner utstedt av stater i fremmed valuta

9 221

9 443

116

7 477

8 094

119

Obligasjoner utstedt av lokale myndigheter

103 401

110 036

671

94 610

101 287

615

Obligasjoner utstedt av internasjonale organisasjoner

55 770

57 409

349

54 476

57 374

472

Obligasjoner utstedt av føderale utlånsinstitusjoner

157 576

159 691

781

146 737

150 032

732

Sum statsrelaterte obligasjoner

325 968

336 579

1 917

303 300

316 787

1 938

Realrente obligasjoner

Realrente obligasjoner utstedt av statlige myndigheter

135 717

139 396

398

123 090

131 125

375

Sum realrente obligasjoner

135 717

139 396

398

123 090

131 125

375

Selskapsobligasjoner

Obligasjoner utstedt av energiselskaper

42 717

43 401

513

42 619

46 599

522

Obligasjoner utstedt av finansinstitusjoner

259 045

252 867

2 461

244 859

248 894

2 322

Obligasjoner utstedt av industriselskaper

314 502

313 046

3 057

322 230

336 464

3 116

Sum selskapsobligasjoner

616 264

609 314

6 031

609 708

631 957

5 960

Pantesikrede obligasjoner

Obligasjoner med fortrinnsrett

138 121

141 105

938

128 365

132 642

1 013

Sum pantesikrede obligasjoner

138 121

141 105

938

128 365

132 642

1 013

Sum obligasjoner

2 586 737

2 659 849

19 144

2 536 650

2 671 338

19 999

Herav utlånte obligasjoner

662 920

591 277

1 Enkelte sammenligningstall er omarbeidet for å samsvare med presentasjonen i inneværende år.

Finansielle derivater, som valutaderivater, rentederivater og futures, benyttes i forvaltningen for å justere eksponeringen innenfor forskjellige porteføljer, som et kostnadseffektivt alternativ til handel i de underliggende verdipapirene. Videre benyttes valutaderivater i forbindelse med likviditetsstyring. Aksjederivater med et opsjonselement er ofte et resultat av selskapshendelser og disse kan konverteres til aksjer eller bli solgt.

Tabell 5.3 spesifiserer finansielle derivater innregnet i balansen. Pålydende verdier (de nominelle verdiene av de underliggende) er grunnlaget for beregning av eventuelle betalingsstrømmer og gevinster/tap for kontraktene. Dette gir informasjon om i hvilken grad ulike typer finansielle derivater benyttes. I tillegg benytter SPU aksjebytteavtaler i kombinasjon med kjøp eller salg av aksjer. Aksjebytteavtalene innregnes ikke i balansen. Se note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse og note 13 Sikkerhetsstillelse og motregning for ytterligere informasjon.

Tabell 5.3 Finansielle derivater

31.12.2018

31.12.2017

Beløp i millioner kroner

Pålydende verdi

Virkelig verdi

Pålydende verdi

Virkelig verdi

Eiendel

Gjeld

Eiendel

Gjeld

Valutaderivater

451 527

3 022

3 863

252 601

770

2 687

Rentederivater

25 693

504

358

34 225

1 304

1 232

Aksjederivater

593

50

-

7 379

6 951

-

Sum finansielle derivater

477 812

3 576

4 222

294 205

9 025

3 919

Ikke-børsnoterte finansielle derivater (OTC)

Valutaderivater

Dette omfatter valutahandler (terminkontrakter) som er avtaler om å kjøpe eller selge en spesifisert mengde av utenlandsk valuta på et avtalt tidspunkt i fremtiden.

Rentederivater

Rentebytteavtaler er avtaler mellom to parter om å bytte rentebetalinger basert på forskjellige renteberegninger, hvor en part betaler flytende rente og den andre fast rente.

Aksjederivater

Aksjederivater er derivater med eksponering mot underliggende enkeltaksjer. Aksjederivater inkluderer instrumenter med et opsjonselement, som warrants og rights. Disse instrumentene gir kjøperen rett til å kjøpe en aksje til en avtalt pris innenfor en viss tidsramme. Fondets beholdning av deltakelsessertifikater ble i 2018 konvertert til aksjer i selskaper notert på den saudiarabiske børsen Tadawul, se note 7 Måling til virkelig verdi for mer informasjon. Deltakelsessertifikatene var klassifisert som aksjederivater.

Børsnoterte futureskontrakter

Futureskontrakter er børsnoterte avtaler om å kjøpe eller selge en spesifikk eiendel (verdipapir, indeks, rentesats eller lignende) til en avtalt pris en gang i fremtiden. Gevinst og tap gjøres opp daglig med marginbetalinger.

SPU Note 6 Unotert eiendom

Regnskapsprinsipp

Investeringer i unotert eiendom utføres gjennom datterselskaper av Norges Bank, utelukkende etablert som en del av forvaltningen av SPU. Datterselskaper som er presentert i balansen som Unotert eiendom er målt til virkelig verdi over resultatet. Se note 2 Regnskapsprinsipper for mer informasjon.

Virkelig verdi av unotert eiendom anses å være summen av SPUs andel av eiendeler og forpliktelser som inngår i de underliggende eiendomsselskapene, målt til virkelig verdi. For ytterligere informasjon, se note 7 Måling til virkelig verdi.

Endringer i virkelig verdi resultatføres og presenteres som Inntekt/kostnad fra unotert eiendom.

Følgene regnskapsprinsipper gjelder for de respektive inntekts- og kostnadselementene presentert i tabell 6.1:

Renter innregnes etter hvert som de opptjenes.

Utbytte innregnes på det tidspunktet utbyttet er formelt vedtatt av generalforsamlingen/tilsvarende beslutningsorgan, eller blir utbetalt som følge av selskapets vedtekter.

I tabell 6.1 presenteres innbetaling av renter og utbytte i perioden. Opptjente renter og utbytte som ikke er oppgjort, er inkludert i Urealisert gevinst/tap.

Tabell 6.1 spesifiserer linjen Inntekt/kostnad fra unotert eiendom i resultatregnskapet, før gevinst/tap valuta.

Tabell 6.1 Inntekt/kostnad fra unotert eiendom

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Innbetaling av renter og utbytte fra unotert eiendom

5 822

3 869

Urealisert gevinst/tap

10 599

10 368

Inntekt/kostnad fra unotert eiendom før gevinst/tap valuta

16 421

14 237

Tabell 6.2 viser endringer i perioden for balanselinjen Unotert eiendom.

Tabell 6.2 Balanseendringer unotert eiendom

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Unotert eiendom, inngående balanse for perioden

217 160

188 469

Netto kontantstrøm til investeringer i unotert eiendom

8 638

17 234

Urealisert gevinst/tap

10 599

10 368

Gevinst/tap valuta

7 421

1 089

Unotert eiendom, utgående balanse for perioden

243 818

217 160

Kontantstrømmer mellom SPU og datterselskaper presentert som unotert eiendom

SPU foretar kontantoverføringer til datterselskaper gjennom egenkapital og langsiktige lån for å finansiere investeringer i fast eiendom, primært bygninger. Netto inntekt i de underliggende eiendomsselskapene kan bli distribuert tilbake til SPU i form av renter og utbytte samt tilbakebetaling av egenkapital og lånefinansieringen. En andel av netto inntekt i de underliggende eiendomsselskapene blir ikke distribuert tilbake til SPU, men reinvesteres i de underliggende enhetene for å finansiere for eksempel utvikling av bygninger eller nedbetaling av ekstern gjeld. Det er ingen vesentlige restriksjoner på distribusjon av renter og utbytte fra datterselskaper til SPU.

I tabell 6.3 gis en spesifisering av kontantstrømmer mellom SPU og datterselskaper presentert som Unotert eiendom slik det fremkommer i kontantstrømoppstillingen. Innbetaling av renter og utbytte fra unotert eiendom utgjør andelen av netto inntekt i de underliggende eiendomsselskapene som er distribuert tilbake til SPU. Netto kontantstrøm til investeringer i unotert eiendom utgjør kontantoverføringer mellom SPU og datterselskapene i form av egenkapital og lånefinansiering, dette er ytterligere spesifisert etter type transaksjon i tabellen. En netto utbetaling fra SPU til datterselskaper vil medføre en økning i balanseført verdi av Unotert eiendom, mens en netto innbetaling fra datterselskaper til SPU vil medføre en reduksjon.

Tabell 6.3 Kontantstrøm til/fra datterselskaper unotert eiendom

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Renter og utbytte fra ordinær drift

4 440

3 839

Renter og utbytte fra salg

1 381

30

Innbetaling av renter og utbytte fra unotert eiendom

5 822

3 869

Utbetaling til nye eiendomsinvesteringer

-12 710

-14 771

Innbetaling fra salg

4 717

1 059

Utbetaling til utvikling av bygninger

-1 562

-1 590

Innbetaling fra ordinær drift

1 430

888

Netto utbetaling ekstern gjeld

-513

-2 820

Netto kontantstrøm til investeringer i unotert eiendom

-8 638

-17 234

Underliggende eiendomsselskaper

Datterselskapene har investeringer i andre ikke-konsoliderte unoterte selskaper. For ytterligere informasjon, se note 15 Interesser i andre foretak.

I tabellene 6.4 og 6.5 gis en ytterligere spesifikasjon av unotert eiendom. Tabell 6.4 spesifiserer SPUs andel av inntekter og kostnader generert i de underliggende eiendomsselskapene som er grunnlaget for Inntekt/kostnad fra unotert eiendom presentert i tabell 6.1. Tabell 6.5 spesifiserer SPUs andel av eiendeler og forpliktelser i de underliggende eiendomsselskapene som inngår i Unotert eiendom som presentert i tabell 6.2.

Prinsipper for måling og presentasjon

Følgende prinsipper gjelder for de respektive inntekts- og kostnadselementene presentert i tabell 6.4:

Leieinntekter innregnes lineært over leieperioden. Netto leieinntekter består i all hovedsak av opptjente leieinntekter med fradrag for kostnader til drift og vedlikehold av bygningene.

Honorarer for eiendomsforvaltning er direkte relatert til de underliggende bygningene og er primært knyttet til drift og utvikling av bygninger og leieforhold. Faste honorarer resultatføres etter hvert som de påløper. Variable honorarer til eksterne forvaltere er basert på oppnådde prestasjonsmål over tid. Avsetning for variable honorarer er basert på beste estimat på påløpte honorarer som skal utbetales. Endringen i beste estimat i regnskapsperioden resultatføres.

Urealisert gevinst/tap presentert i tabell 6.1 inkluderer overskudd som ikke er utdelt og vil derfor ikke tilsvare virkelig verdiendringer for bygninger, gjeld og andre eiendeler og forpliktelser presentert i tabell 6.4.

Transaksjonskostnader ved kjøp og salg av eiendom påløper som en engangskostnad og resultatføres etter hvert som de påløper.

Tabell 6.4 Inntekt fra underliggende eiendomsselskaper

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Netto leieinntekter

9 312

8 579

Ekstern eiendomsforvaltning – faste honorarer

-506

-482

Ekstern eiendomsforvaltning – variable honorarer

-88

-248

Intern eiendomsforvaltning – faste honorarer1

-38

-32

Forvaltningskostnader innenfor rammen fra Finansdepartementet2

-88

-97

Andre driftskostnader, utenfor rammen fra Finansdepartementet

-94

-88

Rentekostnader ekstern gjeld

-506

-626

Betalbar skatt

-256

-140

Netto inntekt fra ordinær drift

7 736

6 866

Realisert gevinst/tap – bygninger

1 212

199

Urealisert gevinst/tap – bygninger

7 807

8 375

Urealisert gevinst/tap – gjeld

233

-420

Urealisert gevinst/tap – andre eiendeler og forpliktelser

-176

-461

Realisert og urealisert gevinst/tap

9 077

7 693

Dokumentavgift og tinglysningsgebyr

-147

-217

Due diligence og forsikring

-244

-107

Transaksjonskostnader ved kjøp og salg

-391

-324

Netto inntekt underliggende eiendomsselskaper

16 421

14 237

1 Intern eiendomsforvaltning utføres på 100 prosent eide eiendommer av ansatte i et heleid, konsolidert datterselskap.

2 Se tabell 11.2 for spesifikasjon av forvaltningskostnader som måles mot den øvre kostnadsrammen fra Finansdepartementet.

Tabell 6.5 Eiendeler og forpliktelser underliggende eiendomsselskaper

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Bygninger

262 364

235 507

Ekstern gjeld

-18 361

-17 694

Netto andre eiendeler og forpliktelser1

-185

-653

Sum eiendeler og forpliktelser underliggende eiendomsselskaper

243 818

217 160

1 Netto andre eiendeler og forpliktelser består av kontanter og skatt samt operasjonelle fordringer og forpliktelser.

Avtaler om kjøp og salg av eiendom

Ved kjøp og salg av eiendom vil det normalt være en tidsperiode mellom avtaleinngåelse og gjennomføring av transaksjonen. I de underliggende eiendomsselskapene innregnes eller fraregnes eiendommer den datoen kontroll over eiendommen overdras. Dette vil normalt være tidspunktet vederlaget overføres og transaksjonen gjennomføres. Transaksjoner blir normalt annonsert ved avtaleinngåelsen.

Tabell 6.6 spesifiserer annonserte avtaler om kjøp og salg av eiendom som ikke er gjennomført på balansedagen.

Tabell 6.6 Annonserte avtaler om kjøp og salg av eiendom1

Type

Eiendomsadresse

By

Eierandel i prosent

Valuta

Pris millioner i angitt valuta2

Annonsert kvartal

Forventet gjennom- føring

Kjøp

Schützenstrasse 26

Berlin

100,0

EUR

425

3. kv. 2017

4. kv. 2019

Kjøp

79 avenue des Champs-Elysées

Paris

100,0

EUR

613

4. kv. 2018

4. kv. 2019

1 Kjøp og salg over 25 millioner amerikanske dollar blir annonsert.

2 Angitt pris er for SPUs eierandel.

SPU Note 7 Måling til virkelig verdi

Regnskapsprinsipp

Alle eiendeler og forpliktelser presentert som Aksjer, Obligasjoner, Unotert eiendom, Finansielle derivater, Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, Innskudd i banker og Avgitt og mottatt kontantsikkerhet er målt til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet.

Virkelig verdi, som definert i IFRS 13 Måling av virkelig verdi, er den pris som ville blitt oppnådd ved salg av en eiendel eller betalt for å overføre en forpliktelse i en velordnet transaksjon mellom markedsdeltakere på måletidspunktet.

1. Innledning

Virkelig verdi for majoriteten av eiendeler og gjeld er basert på offisielle sluttkurser og observerbare markedspriser. Dersom markedet ikke er aktivt, fastsettes virkelig verdi ved hjelp av standard verdsettelsesmodeller. Måling til virkelig verdi kan være komplekst og kreve skjønnsmessige vurderinger, særlig når observerbare inndata ikke er tilgjengelig. Verdsettelsesrisikoen blir adressert av kontrollrammeverket i Norges Bank Investment Management som er beskrevet i punkt 6 i denne noten.

2. Hierarkiet for virkelig verdi

Alle eiendeler og gjeldsposter som måles til virkelig verdi har blitt inndelt i de tre kategoriene i hierarkiet for virkelig verdi, presentert i tabell 7.1. Inndelingen er basert på observerbarheten til inndataene som benyttes i målingen av virkelig verdi:

• Nivå 1 består av eiendeler som er verdsatt basert på noterte, ikke-justerte priser i aktive markeder. Et aktivt marked er definert som et marked der transaksjoner finner sted med tilstrekkelig hyppighet og volum til å gi løpende prisinformasjon.

• Eiendeler og gjeldsposter klassifisert som nivå 2 verdsettes ved bruk av modeller som benytter direkte eller indirekte observerbare markedsdata. Inndata anses som observerbare dersom de er utviklet ved hjelp av offentlig tilgjengelig markedsdata om faktiske hendelser eller transaksjoner.

• Eiendeler klassifisert som nivå 3 verdsettes ved bruk av modeller som i vesentlig grad bruker ikke-observerbare inndata. Inndata anses som ikke-observerbar når det ikke foreligger tilgjengelig markedsdata og når inndataen blir utviklet ved hjelp av beste tilgjengelig informasjon om de forutsetningene som markedsdeltakere vil kunne benytte ved prising av eiendelen.

En oversikt over modeller og verdsettelsesmetoder med sine respektive observerbare og ikke-observerbare inndata, kategorisert per type instrument er beskrevet i punkt 4 i denne noten.

Vesentlig estimat

Nivå 3-investeringer består av instrumenter holdt til virkelig verdi, men som ikke handles eller prises i et aktivt marked. Virkelig verdi er fastsatt ved bruk av verdsettelsesteknikker som bruker modeller med betydelig bruk av ikke-observerbare inndata. Å fastsette forutsetninger som markedsdeltakere vil benytte ved prising av eiendelen eller forpliktelsen når observerbar markedsinformasjon ikke er tilgjengelig, innebærer betydelig utøvelse av skjønn.

Tabell 7.1 allokerer investeringsporteføljen i de tre kategoriene i hierarkiet for virkelig verdi.

Tabell 7.1 Investeringsporteføljen kategorisert per nivå i verdsettelseshierarkiet

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Totalt

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

Aksjer

5 450 137

5 616 897

35 808

34 265

353

11 373

5 486 298

5 662 535

Statsobligasjoner

1 331 386

1 417 376

102 070

41 452

-

-

1 433 456

1 458 828

Statsrelaterte obligasjoner

284 545

271 415

51 609

43 151

425

2 221

336 579

316 787

Realrenteobligasjoner

131 271

126 023

8 125

5 102

-

-

139 396

131 125

Selskapsobligasjoner

519 829

597 276

89 457

34 572

28

109

609 314

631 957

Pantesikrede obligasjoner

126 377

113 337

14 728

18 863

-

442

141 105

132 642

Sum obligasjoner

2 393 408

2 525 427

265 989

143 140

453

2 772

2 659 849

2 671 338

Finansielle derivater (eiendeler)

20

120

3 544

8 905

12

-

3 576

9 025

Finansielle derivater (gjeld)

-

-

-4 222

-3 919

-

-

-4 222

-3 919

Sum finansielle derivater

20

120

-678

4 986

12

-

-646

5 106

Unotert eiendom

-

-

-

-

243 818

217 160

243 818

217 160

Annet (eiendeler)1

-

-

247 351

214 575

-

-

247 351

214 575

Annet (gjeld)2

-

-

-380 724

-282 260

-

-

-380 724

-282 260

Totalt

7 843 565

8 142 444

167 746

114 706

244 636

231 305

8 255 945

8 488 454

Totalt (prosent)

95,0

95,9

2,0

1,4

3,0

2,7

100,0

100,0

1 Annet (eiendeler) består av balanselinjene Innskudd i banker, Utlån med sikkerhetsstillelse, Avgitt kontantsikkerhet, Uoppgjorte handler (eiendeler) og Andre eiendeler.

2 Annet (gjeld) består av balanselinjene Innlån med sikkerhetsstillelse, Mottatt kontantsikkerhet, Uoppgjorte handler (gjeld) og Annen gjeld.

Majoriteten av den totale porteføljen er priset basert på observerbare markedspriser. Ved utgangen av 2018 var 97,04 prosent av porteføljen klassifisert som nivå 1 eller 2, som er en marginal reduksjon sammenlignet med årsslutt 2017. Bevegelser mellom nivåene i hierarkiet for virkelig verdi er beskrevet i punkt 3 i denne noten.

Aksjer

Målt som en andel av total verdi er tilnærmet alle aksjer (99,34 prosent) verdsatt basert på offisielle sluttkurser fra børs og klassifisert som nivå 1. Et mindre antall aksjer (0,65 prosent) er klassifisert som nivå 2. Dette er hovedsakelig aksjer hvor handel nylig er suspendert, eller illikvide beholdninger som ikke handles daglig. For noen få beholdninger (0,01 prosent) som ikke er notert eller hvor handel har vært suspendert over en lengre periode, benyttes ikke-observerbare inndata i vesentlig grad i verdsettelsen. Disse beholdningene er derfor klassifisert som nivå 3.

Obligasjoner

Majoriteten av obligasjonsbeholdningene (89,98 prosent) har observerbare markedskurser i aktive markeder og er klassifisert som nivå 1. 10,00 prosent av obligasjonsbeholdningene er klassifisert som nivå 2. Dette er beholdninger som ikke har et tilstrekkelig antall observerbare og tilgjengelige kurser eller som er priset basert på sammenlignbare likvide obligasjoner. Enkelte obligasjoner (0,02 prosent) som ikke har observerbare kurser er klassifisert som nivå 3 da verdsettelsen er basert på vesentlig bruk av ikke-observerbare inndata.

Unotert eiendom

Alle unoterte eiendomsinvesteringer er klassifisert som nivå 3, da modeller er brukt for å verdsette de underliggende eiendelene og forpliktelsene med utstrakt bruk av ikke-observerbare inndata. Alle unoterte eiendomsinvesteringer er målt til verdien fastsatt av eksterne verdsettere. Unntaket er nylig innkjøpte eiendommer der kostpris eksklusive transaksjonskostnader normalt er vurdert som det beste anslaget på virkelig verdi, eller tilfeller hvor det finnes indikasjoner på at verdien fastsatt av eksterne verdsettere ikke gjenspeiler virkelig verdi, slik at justering av verdsettelser er berettiget.

Finansielle derivater

Noen aksjederivater (rights og warrants) som aktivt handles på børs, er klassifisert som nivå 1. Majoriteten av derivater er klassifisert som nivå 2, da verdsettelsen av disse er basert på standard modeller hvor det er benyttet observerbare inndata. Noen få derivater er verdsatt basert på modeller med utstrakt bruk av ikke-observerbare inndata og er klassifisert som nivå 3.

Andre eiendeler og forpliktelser er klassifisert som nivå 2.

3. Bevegelser mellom nivåer i hierarkiet for virkelig verdi

Regnskapsprinsipp

Overføringer mellom nivåer i hierarkiet for virkelig verdi anses å inntreffe ved begynnelsen av rapporteringsperioden.

Reklassifisering mellom nivå 1 og nivå 2

Den relative andelen av aksjer klassifisert som nivå 1 er økt marginalt med 0,15 prosentpoeng sammenlignet med årsslutt 2017.

I 2018 ble fondets beholdning av deltagelsessertifikater konvertert til aksjer i selskaper notert på den saudiarabiske børsen, Tadawul. Deltagelsessertifikatene var klassifisert som derivater i nivå 2, mens mottatte aksjer er klassifisert som nivå 1. Ved årsslutt 2017 hadde deltagelsessertifikatene en balanseført verdi på 6 802 millioner kroner.

Andelen av obligasjoner klassifisert som nivå 1 er redusert med 4,56 prosentpoeng i 2018 og andelen klassifisert som nivå 2 er tilsvarende økt med 4,64 prosentpoeng. Dette skyldes reklassifiseringer fra nivå 1 til 2, hovedsakelig grunnet redusert likviditet for obligasjoner i fremvoksende markeder og selskapsobligasjoner denominert i amerikanske dollar. Noe av reklassifiseringen for selskapsobligasjoner denominert i amerikanske dollar skyldes forbedret informasjonsgrunnlag for analyse av likviditet og observerbare kurser for obligasjoner i forhold til tidligere.

Reklassifisering mellom nivå 2 og nivå 3

En aksjebeholdning med bindingstid som ble mottatt som kompensasjon i en sammenslåing av to selskaper i 2016 er reklassifisert fra nivå 3 til nivå 2. Årsaken til dette er at den gjenværende bindingstiden ikke lenger medfører betydelig bruk av ikke-observerbare inndata i verdsettelsen. Ved årsslutt 2017 utgjorde denne aksjebeholdningen i underkant av 90 prosent av verdien av aksjer klassifisert som nivå 3. Flere statsrelaterte obligasjoner og selskapsobligasjoner denominert i amerikanske dollar og euro er reklassifisert fra nivå 3 til nivå 2 da de ved årsslutt 2018 er verdsatt basert på sammenlignbare obligasjoner.

Tabell 7.2 Endringer i nivå 3 beholdninger

Beløp i millioner kroner

01.01.2018

Kjøp

Salg

Forfalte og innbetalte

Netto gevinst/tap

Overført til nivå 3

Overført fra nivå 3

Gevinst/tap valuta

31.12.2018

Aksjer

11 373

39

-480

-11

77

45

-10 705

15

353

Obligasjoner

2 772

2

-17

-87

-34

-

-2 215

32

453

Finansielle derivater (eiendeler)

-

12

-

-

-

-

-

-

12

Unotert eiendom1

217 160

8 638

-

-

10 599

-

-

7 421

243 818

Totalt

231 305

8 691

-497

-98

10 642

45

-12 920

7 468

244 636

Beløp i millioner kroner

01.01.2017

Kjøp

Salg

Forfalte og innbetalte

Netto gevinst/tap

Overført til nivå 3

Overført fra nivå 3

Gevinst/tap valuta

31.12.2017

Aksjer

11 863

97

-1 534

-48

-632

1 099

-258

786

11 373

Obligasjoner

1 390

406

-327

-71

-33

1 457

-6

-44

2 772

Unotert eiendom1

188 469

17 234

-

-

10 368

-

-

1 089

217 160

Totalt

201 722

17 737

-1 861

-119

9 703

2 556

-264

1 831

231 305

1 Kjøp representerer netto kontantstrøm til investeringer i unotert eiendom. Se tabell 6.3 i note 6 Unotert eiendom.

SPUs samlede beholdning i nivå 3 av verdsettelseshierarkiet var ved årsslutt 244 636 millioner kroner, en økning på 13 331 millioner kroner sammenlignet med årsslutt 2017.

Den relative andelen av aksjer klassifisert som nivå 3 er redusert med 0,19 prosentpoeng sammenlignet med 2017. Reduksjonen skyldes hovedsakelig reklassifiseringen av den tidligere nevnte aksjebeholdningen med bindingstid fra nivå 3 til nivå 2.

For obligasjoner er det en reduksjon i den relative andelen som er klassifisert som nivå 3 sammenlignet med 2017. Obligasjoner klassifisert som nivå 3 er redusert med 2 319 millioner kroner sammenlignet med 2017, hovedsakelig grunnet reklassifisering av beholdninger til nivå 2.

Alle unoterte eiendomsinvesteringer er klassifisert som nivå 3, og økningen på 26 658 millioner kroner i 2018 skyldes i hovedsak nye investeringer, verdiøkninger og valuta.

4. Verdsettelsesmetoder

Norges Bank Investment Management har definert hierarkier for hvilke priskilder som skal brukes i verdsettelsen. Beholdninger som finnes i referanseindeksene verdsettes normalt i henhold til indeksleverandørenes priser, mens de resterende beholdningene av aksjer og obligasjoner verdsettes nesten utelukkende ved bruk av priser fra andre anerkjente eksterne leverandører. For aksjer og derivater som handles i aktive markeder (nivå 1) blir sluttkurs benyttet. For obligasjoner som handles i aktive markeder blir hovedsakelig kjøpskurs benyttet.

I det neste avsnittet presenteres verdsettelsesmetodene som blir brukt for instrumenter klassifisert som nivå 2 eller 3 i verdsettelseshierarkiet. Videre beskrives de vesentligste observerbare og ikke-observerbare inndata som blir brukt i verdsettelsesmodellene.

Unoterte eiendomsinvesteringer (nivå 3)

Virkelig verdi av unotert eiendom er fastsatt basert på summen av de underliggende eiendelene og forpliktelsene som presentert i note 6 Unotert eiendom. Eiendeler og forpliktelser består i det vesentligste av bygninger og ekstern gjeld. Bygninger verdsettes hver rapporteringsdato av eksterne uavhengige verdsettelsesspesialister ved bruk av verdsettelsesmodeller. Verdsettelse av eiendomsinvesteringer er av natur disponert mot fremtidsrettede skjønnsmessige vurderinger. Vurderingene inkluderer viktige forutsetninger og estimater for hver individuell eiendomstype, beliggenhet, fremtidig inntektsstrøm og relevante avkastningskrav. Disse forutsetningene representerer i hovedsak ikke-observerbar inndata og Unotert eiendom er derfor klassifisert som nivå 3 i verdsettelseshierarkiet. Estimater som er brukt reflekterer nylig gjennomførte sammenlignbare transaksjoner med tilsvarende beliggenhet, tilstand og kvalitet og er basert på markedsbetingelser.

Verdsettelse av kommersiell eiendom er basert på varianter av neddiskonterte kontantstrømsmodeller.

Avkastningskrav og forutsetninger knyttet til fremtidige kontantstrømmer er de viktigste inndataene i verdsettelsesmodellene. Forventede fremtidige kontantstrømmer påvirkes av endringer i forutsetninger relatert til, men ikke begrenset til:

• Inflasjonsforventning (marked, konsumprisindeks, kostnader osv.)

• Markedsleie, vekst i markedsleie, reforhandlingssannsynlighet, ledighetsperiode og kostnader

• Mislighold leietakere

• Endringer i kredittspread og diskonteringsrente på eiendomslån.

Aksjer (nivå 2 og nivå 3)

Aksjer verdsatt basert på modeller med observerbar inndata fra leverandører er klassifisert som nivå 2 i verdsettelseshierarkiet. Disse beholdningene handles ikke i aktive markeder og inkluderer noterte aksjer som er suspendert fra handel. Verdsettelsesmodellene hensyntar flere typer observerbar inndata som pris på sammenlignbare aksjer, siste prisnotering og volum.

Beholdninger i nivå 3 består av aksjer som har vært suspendert fra handel over en lengre periode. Verdsettelsesmodellene for disse beholdningene benytter ikke-observerbare inndata som historisk volatilitet, selskapets resultater og analyse av sammenlignbare selskaper.

Obligasjoner (nivå 2 og nivå 3)

Obligasjoner som er verdsatt basert på indikative priser eller sammenlignbare likvide utstedelser er klassifisert som nivå 2. Disse beholdningene består som regel av obligasjoner som er mindre likvide enn de som handles på aktive markeder.

Obligasjoner klassifisert som nivå 3 er verdsatt basert på modeller som benytter ikke-observerbare inndata som sannsynlighet for fremtidige kontantstrømmer og differanse mot referansekurver. Disse beholdningene inkluderer misligholdte og illikvide obligasjoner.

Finansielle derivater (nivå 2 og nivå 3)

Valutaderivater, som hovedsakelig består av valutaterminkontrakter, er verdsatt ved bruk av markedsstandardiserte modeller som hovedsakelig benytter markedsobserverbar inndata som fremtidige renter.

Rentederivater, som i sin helhet består av rentebytteavtaler, er verdsatt ved bruk av markedsstandardiserte modeller som hovedsakelig benytter markedsobserverbar inndata som renter fra handlede rentebytteavtaler.

Aksjederivater, som rights og warrants er hovedsakelig verdsatt basert på priser mottatt fra leverandører i henhold til verdsettelseshierarkiet. I de få tilfeller et aksjederivat ikke handles, benyttes konverteringsfaktor, tegningspris og avtalt fremtidig kjøps- eller salgskurs for å verdsette instrumentene.

5. Sensitivitetsanalyse for nivå 3 beholdninger

Tabell 7.3 Ytterligere spesifikasjon nivå 3 og sensitiviteter

Beløp i millioner kroner

Spesifikasjon av nivå 3 per 31.12.2018

Sensitiviteter 31.12.2018

Spesifikasjon av nivå 3 per 31.12.2017

Sensitiviteter 31.12.2017

Ufordelaktige endringer

Fordelaktige endringer

Ufordelaktige endringer

Fordelaktige endringer

Aksjer

353

-116

116

11 373

-2 409

2 409

Statsrelaterte obligasjoner

425

-43

43

2 221

-222

222

Selskapsobligasjoner

28

-3

3

109

-11

11

Pantesikrede obligasjoner

-

-

-

442

-44

44

Sum obligasjoner

453

-45

45

2 772

-277

277

Finansielle derivater (eiendeler)

12

-1

1

-

-

-

Unotert eiendom

243 818

-14 627

17 888

217 160

-12 969

14 988

Totalt

244 636

-14 790

18 050

231 305

-15 655

17 674

Verdsettelse av nivå 3 beholdninger innebærer utøvelse av skjønn for å fastsette forutsetninger som markedsdeltakere vil benytte når observerbar markedsinformasjon ikke er tilgjengelig. I sensitivitetsanalysen for nivå 3 beholdninger vises effekten av å benytte rimelige alternative forutsetninger i verdsettelsen av beholdningene.

Unotert eiendom

Endring i nøkkelforutsetninger kan ha en vesentlig effekt på verdsettelsen av eiendomsporteføljen. I sensitivitetsanalysen illustreres dette ved å benytte andre rimelige alternative forutsetninger for avkastningskrav og markedsleie. Analysen er basert på en statistisk relevant populasjon som er representativ for eiendomsporteføljen og reflekterer både fordelaktige og ufordelaktige endringer.

Eiendomsverdiene er spesielt sensitive til endringer i avkastningskrav (diskonteringsrente) og forutsetninger som påvirker fremtidige inntekter. Under en ufordelaktig endring er det beregnet at en økning i avkastningskrav på 0,2 prosentpoeng og en reduksjon i fremtidige leieinntekter på 2 prosent vil redusere eiendomsporteføljens verdi med om lag 6,0 prosent (6,0 prosent i 2017) eller 14 627 millioner kroner. Under en fordelaktig endring vil en reduksjon i avkastningskrav på ٠,٢ prosentpoeng og en økning i fremtidige leieinntekter på ٢ prosent øke eiendomsporteføljens verdi med 7,3 prosent (6,9 prosent i 2017) eller 17 888 millioner kroner.

Aksjer

Virkelig verdi av aksjer klassifisert som nivå 3 er sensitiv mot hvorvidt handel blir gjenopptatt og hvordan markedet har beveget seg siden handel ble suspendert, samt spesifikke faktorer knyttet til hvert enkelt selskap, herunder finansiell situasjon og volatilitet.

Sensitivitet i absolutte tall har gått ned for aksjeporteføljen, i samsvar med beholdninger klassifisert som nivå 3. En økning i relativ sensitivitet for aksjeporteføljen sammenlignet med 2017 skyldes aksjebeholdningen med bindingstid som er reklassifisert fra nivå 3 til nivå 2. Denne beholdningen hadde noe lavere relativ sensitivitet sammenlignet med andre aksjebeholdninger klassifisert som nivå 3.

Obligasjoner

Virkelig verdi av obligasjoner klassifisert som nivå 3 er sensitiv mot endringer i risikopremie og påslag for manglende likviditet, samt i tilfelle ved mislighold, hvorvidt noe vil bli utbetalt i fremtiden. Sensitivitetsanalyse utføres i noen tilfeller på den underliggende diskonteringsrenten og spredning mot diskonteringskurven.

Sensitivitet i virkelig verdi for obligasjoner er noe lavere enn for aksjer, spesielt for papirer med kortere løpetid. Reduksjonen i sensitivitet i 2018 i absolutt verdi er i samsvar med reduksjonen i beholdninger klassifisert som nivå 3.

Finansielle derivater

Virkelig verdi av aksjederivater klassifisert som nivå 3 er sensitiv mot endringer i forutsetning benyttet for historisk volatilitet i den underliggende aksjen.

6. Kontrollmiljø

Kontrollmiljøet for måling til virkelig verdi av finansielle instrumenter og investeringer i unotert eiendom er organisert rundt en formalisert og dokumentert verdsettelsespolicy samt retningslinjer som er støttet opp av arbeids- og kontrollprosedyrer. Policydokumentet fastsetter prinsipper for verdsettelse og angir behandling i Norges Bank Investment Managements verdivurderingskomité.

Verdsettelsesmiljøet er tilpasset i samsvar med markedsstandarder og etablert praksis for verdifastsettelse. I praksis er dette gjennomført i form av en daglig verdifastsettelse av alle beholdninger, med unntak for unoterte eiendomsinvesteringer hvor verdsettelsene gjøres kvartalsvis. Prosessene er skalerbare i forhold til markedsendringer og basert på interne og eksterne dataløsninger.

Alle beholdninger og investeringer er som hovedregel verdsatt av eksterne, uavhengige prisleverandører. Disse er valgt på grunnlag av analyser foretatt av avdelingene som er ansvarlige for verdifastsettelsen.

Prisleverandørene følges opp løpende gjennom regelmessig dialog, kontroller og forespørsler knyttet til priser på enkeltpapirer. For en stor andel av beholdningene er innhentede priser basert på priser som er direkte observerbare i markedet. For beholdninger hvor det ikke er tilstrekkelig likviditet til at verdsettelsen kan baseres på observerbare priser, anvendes anerkjente modeller. Her benyttes det så langt som mulig observerbare datapunkter, men i noen tilfeller er det grunnet manglende likviditet benyttet ikke-observerbare datapunkter.

På daglig basis er verdifastsettelsen gjenstand for flere kontroller i verdsettelsesavdelingene. Kontrollene er basert på definerte terskler og sensitiviteter, som overvåkes og justeres i overensstemmelse med rådende markedsforhold. Ved månedsslutt for finansielle instrumenter og ved kvartalsslutt for unoterte eiendomsinvesteringer, blir det utført mer omfattende kontroller for å sikre at verdsettelsen er i tråd med virkelig verdi. I denne forbindelse gis det spesiell oppmerksomhet til illikvide finansielle instrumenter samt unoterte eiendomsinvesteringer, det vil si investeringer hvor det vurderes at det eksisterer verdsettelsesutfordringer. Illikvide instrumenter identifiseres ved hjelp av sektor og valuta, kredittvurderingsindikatorer, spredning mellom kjøps- og salgskurser og aktivitet i markedet.

Det utarbeides verdsettelsesnotater og rapporter ved hver kvartalsslutt som dokumenterer de utførte kontrollene og som beskriver de største kildene til usikkerhet i verdsettelsene.

Verdivurderingskomitéen, som inkluderer flere i ledergruppen i Norges Bank Investment Management, møtes hvert kvartal i forkant av fremleggelse av regnskapsrapporteringen. Komitéen behandler dokumentasjonen og større prisingsspørsmål, og godkjenner verdifastsettelsen.

SPU Note 8 Investeringsrisiko

Forvaltningsmandat for SPU

SPU forvaltes av Norges Bank på vegne av Finansdepartementet i henhold til lov om Statens pensjonsfond § 2 annet ledd og mandat for forvaltning av Statens pensjonsfond utland fastsatt av Finansdepartementet.

SPU skal søke å oppnå høyest mulig avkastning etter kostnader målt i valutakurven til faktisk referanseindeks, innenfor de rammer og krav som gjelder for forvaltningen. Finansdepartementets strategiske referanseindeks er fordelt på to aktivaklasser, aksjer og obligasjoner, med en allokering på 70 prosent til aksjer og 30 prosent til obligasjoner. Finansdepartementet har fastsatt en plan for gradvis opptrapping av aksjeandelen i den strategiske referanseindeksen til 70 prosent.

Referanseindeksen for aksjer er satt sammen etter markedsverdien for aksjene i de land som inngår i indeksen. Referanseindeksen for obligasjoner angir en fast fordeling mellom statsobligasjoner og selskapsobligasjoner, hvor statsdelindeksen har en vekt på 70 prosent og selskapsdelindeksen har en vekt på 30 prosent. Valutafordelingen følger av disse vektingsprinsippene.

Eiendomsinvesteringene er ikke definert av fondets referanseindeks. Forvaltningsmandatet setter en maksimal allokering til unotert eiendom på 7 prosent av investeringsporteføljen. Fondets allokering til eiendom er videre regulert gjennom investeringsmandatet fastsatt av Norges Banks hovedstyre. Det er opp til Norges Bank å bestemme allokeringen til eiendom, innenfor rammer gitt i forvaltningsmandatet, og hvordan den skal finansieres.

Fondet kan ikke investere i verdipapirer utstedt av norske foretak, verdipapirer utstedt i norske kroner og eiendom lokalisert i Norge. Fondet kan heller ikke investere i selskaper som er utelukket etter bestemmelsene i retningslinjer for observasjon og utelukkelse fra SPU.

Figur 8.1 Forvaltningsmandat for SPU

Norges Banks styringsstruktur

Hovedstyret i Norges Bank har delegert ansvaret for forvaltningen av SPU til leder for bankens område for kapitalforvaltning, Norges Bank Investment Management.

Leder i Norges Bank Investment Management er gitt fullmakter i form av en stillingsbeskrivelse og et investeringsmandat. Hovedstyret har vedtatt prinsipper for risikostyring, ansvarlige investeringer og godtgjøring til ansatte i Norges Bank Investment Management. Internasjonalt anerkjente standarder legges til grunn innen verdivurdering og avkastningsmåling, samt styring, måling og kontroll av risiko. Rapportering til hovedstyret gjøres månedlig og mer utfyllende kvartalsvis. Sentralbanksjefen og hovedstyret gjøres oppmerksom på spesielle hendelser eller vesentlige forhold uten opphold.

I Norges Bank Investment Management er investeringsansvaret delegert videre gjennom investeringsmandater. Ansvar for prosesser og personale er delegert gjennom stillingsbeskrivelser, mens krav til prosesser er detaljert gjennom reglement og retningslinjer. Sammensetningen av ledergruppen og delegeringen av myndighet skal sikre ansvarsdeling mellom investeringsområdene, verdipapirhandel, drift, risikostyring og etterlevelse og kontroll. Norges Bank Real Estate Management er organisert som en egen enhet med egen ledergruppe der leder for Norges Bank Real Estate Management rapporterer til leder for Norges Bank Investment Management.

Figur 8.2 Norges Banks styringsstruktur

Investeringsrisikokomitéen komplementerer delegeringen ved å gi råd om styring av investeringsrisiko, i tillegg til at investeringsuniverskomitéen gir råd om hvilket investeringsunivers porteføljen skal ha.

Krav til intern risikorapportering er gitt av leder i Norges Bank Investment Management i stillingsbeskrivelser innenfor risikoområdet. Rapportering til leder gjøres daglig, ukentlig og månedlig. Leder skal gjøres oppmerksom på spesielle hendelser eller alvorlige avvik fra investeringsmandatet uten opphold. Lignende rapporteringskrav er innarbeidet i Norges Bank Real Estate Management.

Rammeverk for investeringsrisiko

I forvaltningsmandatet for SPU er det gitt flere rammer og begrensninger for den kombinerte aksje- og obligasjonsaktivaklassen, samt innen hver aktivaklasse. Investeringer i unotert eiendom er omhandlet i investeringsmandatet med egne rammer for forvaltningen. Rammene understøtter hvordan en diversifisert eksponering mot unotert eiendom skal etableres og forvaltes.

Deling av roller og ansvar er et grunnprinsipp i utforming av prosesser i Norges Bank Investment Management. Endringer av investeringsmandater, porteføljehierarkiet og nye motparter følges opp og krever godkjenning av Chief Risk Officer (CRO), eller den CRO har bemyndiget.

Hovedstyrets prinsipper for risikostyring er videre detaljert gjennom reglement og retningslinjer. Ansvaret for effektive prosesser knyttet til risikostyring er delegert til CRO og Chief Compliance and Control Officer (CCO). Risikostyring knyttet til unoterte eiendomsinvesteringer er delegert til CRO og CCO i Norges Bank Real Estate Management.

Risikostyring er definert som styring av markedsrisiko, kredittrisiko, motpartsrisiko, operasjonell risiko og risiko relatert til miljømessige, sosiale og styringsmessige faktorer. De tre førstnevnte er definert som investeringsrisiko. I Norges Bank Investment Management har investeringsområdet ansvar for å styre risiko i porteføljen og i det enkelte mandat, mens risikostyringsområdene på uavhengig basis måler, styrer og rapporterer investeringsrisiko på tvers av portefølje, på aktivaklassenivå og andre nivåer som reflekterer investeringsprosessen. For unotert eiendom er det krav til risikovurderinger i forkant av investeringer.

Tabell 8.1 Investeringsrisiko

Type

Markedsrisiko

Kredittrisiko

Motpartsrisiko

Definisjon

Risiko for tap eller endring i markedsverdi for porteføljen eller deler av denne på grunn av endring i variabler i finansmarkedene og eiendomsverdier

Risiko for tap som følge av at en utsteder av obligasjoner ikke oppfyller sine betalingsforpliktelser

Risiko for tap knyttet til at en motpart går konkurs eller på annen måte ikke oppfyller sine forpliktelser

Hoveddimensjoner

Målt både absolutt og relativt til referanseindeksen

- Konsentrasjon

- Volatilitet og samvariasjonsrisiko

- Systematisk faktorrisiko

- Likviditetsrisiko

Målt på enkeltutstedernivå og porteføljenivå

- Sannsynlighet for mislighold

- Tap ved mislighold

- Samvariasjon mellom instrumenter og utstedere hensyntas på porteføljenivå

Målt risikoeksponering per type posisjon

- Verdipapirutlån

- Usikrede bankinnskudd og verdipapirer

- Derivater inklusive valutakontrakter

- Gjenkjøps- og gjensalgsavtaler

- Oppgjørsrisiko på motpart og transaksjoner med lang oppgjørstid

Investeringsrisiko – markedsrisiko

Norges Bank Investment Management definerer markedsrisiko som risiko for tap eller endring i markedsverdi for porteføljen eller deler av denne på grunn av endring i variabler i finansmarkedene og eiendomsverdier. Markedsrisiko for investeringsporteføljen, både absolutt og relativt til referanseindeksen, måles etter dimensjonene konsentrasjon, volatilitet og samvariasjonsrisiko, systematisk faktorrisiko og likviditetsrisiko. For unotert eiendom omfatter dette måling av andel eiendom under utvikling, utleiegrad, leietakerkonsentrasjon og geografisk konsentrasjon. Markedsrisiko tas aktivt for å generere avkastning i tråd med mål i investeringsmandatene.

Investeringsrisiko – kredittrisiko

Norges Bank Investment Management definerer kredittrisiko som risiko for tap som følge av at en utsteder av obligasjoner ikke oppfyller sine betalingsforpliktelser. Kredittrisiko blir målt både knyttet til enkeltutstedere der risikomålet tar hensyn til sannsynlighet for mislighold og tap ved mislighold, og kredittrisiko på porteføljenivå der risikomålet tar hensyn til samvariasjon mellom instrumenter og utstedere. Kredittrisiko tas aktivt for å generere avkastning i tråd med mål i investeringsmandatene.

Investeringsrisiko – motpartsrisiko

Norges Bank Investment Management definerer motpartsrisiko som risiko for tap knyttet til at en motpart går konkurs eller på annen måte ikke oppfyller sine forpliktelser. Motparter er nødvendige for å sikre effektiv likviditetsstyring og effektiv handel og styring av markeds- og kredittrisiko. Motpartsrisiko oppstår også ved utlån av verdipapirer og i forbindelse med forvaltningen av aksje- og obligasjonsporteføljen samt den unoterte eiendomsporteføljen. Motpartsrisiko kontrolleres og begrenses i så stor grad som mulig, gitt investeringsstrategien.

Risikostyringsprosessen

Norges Bank Investment Management benytter flere målemetoder, prosesser og systemer for å kontrollere investeringsrisiko. Robuste og anerkjente risikostyringssystemer og -prosesser komplementeres av internt utviklede målemetoder og prosesser.

Markedsrisiko

Norges Bank Investment Management måler markedsrisiko både for den faktiske porteføljen og den relative markedsrisikoen for plasseringer for SPU.

Kontinuerlig overvåkning, måling og vurdering av markedsrisiko gjøres langs flere risikodimensjoner, og ved bruk av flere metoder og angrepsvinkler. Ved å kombinere forskjellige og utfyllende risikomål får man økt innsikt i risikoprofilen til plasseringene for SPU.

Aktivaklasse per land/valuta

Porteføljen er investert på tvers av flere aktivaklasser, land og valutaer, som vist i tabell 8.2.

Tabell 8.2 Fordeling per aktivaklasse, land og valuta

Markedsverdi i prosent per land og valuta1

Markedsverdi i prosent per aktivaklasse

Eiendeler minus gjeld før forvaltningsgodtgjøring

Aktivaklasse

Marked

31.12.2018

Marked

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

Aksjer

Utviklet

89,0

Utviklet

89,0

USA

38,4

USA

35,4

Storbritannia

9,4

Storbritannia

9,7

Japan

8,8

Japan

9,1

Frankrike

5,1

Tyskland

6,1

Tyskland

4,9

Frankrike

5,1

Sum andre

22,5

Sum andre

23,6

Fremvoksende

11,0

Fremvoksende

11,0

Kina

3,6

Kina

3,6

Taiwan

1,7

Taiwan

1,6

India

1,2

India

1,2

Brasil

1,0

Brasil

0,9

Sør-Afrika

0,7

Sør-Afrika

0,7

Sum andre

2,8

Sum andre

3,0

Sum aksjer

66,34

66,60

5 477 159

5 653 440

Obligasjoner

Utviklet

91,8

Utviklet

90,5

Amerikanske dollar

44,6

Amerikanske dollar

44,9

Euro

26,1

Euro

25,8

Japanske yen

7,7

Japanske yen

6,7

Britiske pund

4,2

Britiske pund

4,6

Kanadiske dollar

3,3

Kanadiske dollar

3,2

Sum andre

5,9

Sum andre

5,3

Fremvoksende

8,2

Fremvoksende

9,5

Meksikanske peso

1,7

Meksikanske peso

1,6

Sørkoreanske won

1,3

Sørkoreanske won

1,4

Indonesiske rupiah

1,1

Indonesiske rupiah

0,9

Indiske rupi

0,7

Indiske rupi

0,7

Malaysiske ringgit

0,6

Brasilianske real

0,7

Sum andre

2,9

Sum andre

4,1

Sum obligasjoner

30,68

30,82

2 532 774

2 616 372

Unotert eiendom

USA

47,8

USA

46,2

Storbritannia

23,0

Storbritannia

23,5

Frankrike

16,5

Frankrike

16,6

Sveits

3,7

Sveits

3,9

Tyskland

3,5

Tyskland

3,5

Sum andre

5,5

Sum andre

6,3

Sum unotert eiendom

2,98

2,58

246 013

218 643

1 Markedsverdi i prosent per land og valuta inkluderer derivater og kontanter.

Ved utgangen av 2018 var aksjeandelen i fondet 66,3 prosent, mot 66,6 prosent ved årsslutt 2017. Obligasjonsporteføljens andel av fondet var 30,7 prosent, mens den var 30,8 prosent ved utgangen av 2017. Unotert eiendoms andel av fondet var 3,0 prosent ved årsslutt 2018, en oppgang på 0,4 prosentpoeng sammenlignet med årsslutt 2017.

Konsentrasjonsrisiko

SPU har betydelige investeringer i obligasjoner utstedt av stater.

Tabell 8.3 viser de største beholdningene av obligasjoner utstedt av stater. Disse inkluderer statsobligasjoner utstedt i egen valuta, fremmed valuta og realrenteobligasjoner i egen valuta.

Tabell 8.3 Største beholdninger innenfor segmentet obligasjoner utstedt av stater

Beløp i millioner kroner

Markedsverdi

31.12.2018

Beløp i millioner kroner

Markedsverdi

31.12.2017

USA

638 715

USA

607 651

Japan

237 179

Japan

190 956

Tyskland

106 116

Tyskland

119 591

Storbritannia

64 844

Storbritannia

70 061

Frankrike

47 998

Frankrike

63 517

Sør-Korea

43 366

Spania

48 221

Mexico

42 594

Mexico

46 036

Spania

41 388

Sør-Korea

45 425

Italia

36 517

Italia

42 150

Australia

36 399

Australia

34 860

Porteføljen er også investert i selskaper som utsteder både aksjer og obligasjoner. Tabell 8.4 viser porteføljens største beholdninger av utstedere utenom nasjonalstater, inkludert både obligasjonsbeholdninger og aksjebeholdninger. Obligasjoner med fortrinnsrett utstedt av finansinstitusjoner samt gjeld utstedt av andre underliggende selskaper er inkludert i obligasjonskolonnen.

Tabell 8.4 Største beholdninger utenom stat, både aksjer og obligasjoner

Beløp i millioner kroner, 31.12.2018

Sektor

Aksjer

Obligasjoner

Totalt

Apple Inc

Teknologi

62 740

7 176

69 915

Microsoft Corp

Teknologi

64 715

1 853

66 568

Alphabet Inc

Teknologi

57 634

792

58 426

Amazon.com Inc

Konsumtjenester

54 771

2 985

57 756

Nestlé SA

Konsumvarer

53 914

2 291

56 205

Royal Dutch Shell Plc

Olje og gass

51 274

1 627

52 902

Novartis AG

Helse

39 494

3 505

42 999

Roche Holding AG

Helse

39 573

1 968

41 541

Berkshire Hathaway Inc

Finans

33 423

4 936

38 359

JPMorgan Chase & Co

Finans

24 913

12 972

37 885

Beløp i millioner kroner, 31.12.2017

Sektor

Aksjer

Obligasjoner

Totalt

Apple Inc

Teknologi

66 029

8 122

74 152

Nestlé SA

Konsumvarer

51 040

1 895

52 935

Royal Dutch Shell Plc

Olje og gass

50 258

2 673

52 930

Microsoft Corp

Teknologi

47 549

2 155

49 704

Alphabet Inc

Teknologi

47 892

844

48 737

Bank of America Corp

Finans

25 546

17 002

42 548

Novartis AG

Helse

36 770

3 952

40 722

Amazon.com Inc

Konsumtjenester

36 579

3 428

40 006

JPMorgan Chase & Co

Finans

25 823

12 730

38 553

HSBC Holdings Plc

Finans

30 777

7 380

38 158

Tabell 8.5 viser sektorfordelingen for aktivaklassen unotert eiendom.

Tabell 8.5 Fordeling av unoterte eiendomsinvesteringer per sektor, prosent

Sektor

31.12.2018

31.12.2017

Kontor

59,3

58,2

Handel

18,0

19,4

Logistikk

21,6

21,2

Annet

1,2

1,1

Totalt

100,0

100,0

Volatilitet og samvariasjonsrisiko

Norges Bank Investment Management benytter modeller for å kvantifisere risiko for svingninger i verdi knyttet til hele eller deler av porteføljen. Volatilitet er et standard risikomål basert på det statistiske målet standardavvik, som hensyntar samvariasjon mellom porteføljens ulike investeringer. Risikomålet gir et estimat på hvor mye man kan forvente at porteføljens verdi endres eller svinger i løpet av et år basert på markedsforhold over de siste tre årene. I to av tre år forventes porteføljens avkastning å ligge innenfor den negative og positive verdien til måltallet. Forventet volatilitet kan uttrykkes i form av porteføljens absolutte eller relative risiko. Norges Bank Investment Management benytter samme modell både for porteføljerisiko og relativ volatilitet.

Fondets investeringer, inkludert unoterte eiendomsinvesteringer, er inkludert i beregning av forventet relativ volatilitet, som måles mot fondets referanseindeks bestående av globale aksje- og verdipapirindekser. Grensen for forventet relativ volatilitet for fondet, inkludert unotert eiendom, er 1,25 prosentpoeng.

MSCI sin Barra Private Real Estate 2 (PRE2) modell brukes til å beregne markedsrisikoen for fondets unoterte eiendomsinvesteringer. Som et generelt modelleringsproblem finnes det kun få eller ingen historiske priser på enkelteiendommer. Datakilder som er tilgjengelige og kan brukes som tilnærminger for prising av unoterte eiendomsinvesteringer omfatter avkastningstidsserier fra børsnoterte eiendomsselskaper (REITs) og takstbaserte indekser. Risikomodellen fra MSCI bruker tidsserier for verditakster og faktiske transaksjoner som utgangspunkt, men inkluderer også noterte eiendomsaksjer for å etablere representative tidsserier for unotert eiendom. Denne hybridmodellen kalibreres mot markedsdata for hver beliggenhet og type eiendom, og konstruerer syntetiske tidsserier for avkastning på risikofaktorer med daglig frekvens. Hovedrisikoelementene fra å være eksponert mot disse risikofaktorene er valutarisiko, varians og korrelasjon av verditaksttidsseriene på tvers av beliggenhet og type eiendom, og via tidsserier fra børsnoterte eiendomsinvesteringer, korrelasjon mot aksje- og rentemarkedene. MSCI sin risikomodell bruker så disse faktorene for unoterte eiendomsinvesteringer på samme måte som ordinære aksje- og renterisikofaktorer for å beregne forventet absolutt og relativ volatilitet, samt forventet ekstremavviksrisiko for fondets investeringer.

Beregning av forventet volatilitet

Forventet volatilitet til porteføljen, og relativ til dens referanseindeks, estimeres ved bruk av en parametrisk beregningsmetode basert på dagens investeringer. Modellen vekter ukentlige avkastningsdata likt over en estimeringsperiode på tre år.

Tabell 8.6 og 8.7 presenterer risiko både i form av porteføljens absolutte risiko og i form av den relative risikoen.

Tabell 8.6 Porteføljerisiko, forventet volatilitet, prosent

Forventet volatilitet, faktisk portefølje

31.12.2018

Min 2018

Maks 2018

Snitt 2018

31.12.2017

Min 2017

Maks 2017

Snitt 2017

Porteføljen

8,6

8,5

11,0

9,5

10,8

10,7

11,2

11,0

Aksjer

11,6

11,4

13,7

12,4

13,6

13,6

14,1

14,0

Obligasjoner

7,0

6,8

9,4

7,8

9,4

9,4

9,8

9,7

Unotert eiendom

9,3

9,2

11,9

10,4

12,0

11,9

12,7

12,5

Tabell 8.7 Relativ risiko målt mot referanseindeksene til fondet, forventet relativ volatilitet, basispunkter

Forventet relativ volatilitet

31.12.2018

Min 2018

Maks 2018

Snitt 2018

31.12.2017

Min 2017

Maks 2017

Snitt 2017

Porteføljen

33

29

37

31

33

31

35

33

Risiko målt ved forventet volatilitet viser en forventet årlig verdisvingning i fondet på 8,6 prosent, eller om lag 710 milliarder kroner, ved utgangen av 2018, mot 10,8 prosent ved årsslutt 2017. Aksjeinvesteringenes forventede volatilitet var 11,6 prosent ved årsslutt, ned fra 13,6 prosent ved utgangen av 2017, mens renteinvesteringenes forventede volatilitet var 7,0 prosent, mot 9,4 prosent ved årsslutt 2017. Nedgangen i fondets forventede volatilitet i 2018 skyldes hovedsakelig mindre prissvingninger i markedene for de siste tre årene enn det som var tilfellet ved utgangen av 2017.

Forvaltningsmandatet angir at forventet relativ volatilitet for fondet, inkludert unotert eiendom, ikke skal overstige 1,25 prosentpoeng. Målingen av risiko og oppfølgingen av rammen blir gjort basert på risikomodellen beskrevet ovenfor. Fondets forventede relative volatilitet var 33 basispunkter ved utgangen av året, på samme nivå som ved årsslutt 2017.

I tillegg til bruk av nevnte modell, brukes andre risikomodeller som i større grad hensyntar den siste tids markedsdynamikk og modeller som måler halerisiko.

Forventet ekstremavviksrisiko er et halerisikomål som måler forventet tap i ekstreme markedssituasjoner. Ekstremavviksrisikomålet gir et estimat på det forventede årlige tapet for et gitt konfidensnivå. Ved bruk av historiske simuleringer beregnes relative avkastninger på dagens portefølje og referanseindeks på ukentlig basis over perioden fra og med januar 2007 til utløpet av siste regnskapsperiode. Ekstremavviksrisikoen ved 97,5 prosent konfidensnivå er da gitt ved den annualiserte gjennomsnittlige relative avkastningen målt i valutakurven for de 2,5 prosent verste ukene.

Hovedstyret har fastsatt at fondet skal forvaltes slik at den årlige ekstremavviksrisikoen ikke skal overstige 3,75 prosentpoeng. Ekstremavviksrisikoen blir målt og fulgt opp basert på risikomodellen beskrevet ovenfor. Ved utgangen av året var ekstremavviksrisikoen 1,37 prosentpoeng, sammenlignet med 1,49 prosentpoeng ved årsslutt 2017.

Beregning av forventet ekstremavviksrisiko

Forventet ekstremavviksrisiko for porteføljen målt mot dens referanseindeks estimeres ved historiske simuleringer basert på dagens investeringer. Modellen vekter ukentlige avkastninger likt over en periode fra og med januar 2007 til utløpet av siste regnskapsperiode, for at måltallet skal kunne fange opp ekstreme markedsbevegelser. Et konfidensnivå på 97,5 prosent legges til grunn for beregningene.

Styrker og svakheter

Styrken ved denne typen risikomodeller er at man kan estimere risiko knyttet til en portefølje på tvers av forskjellige aktivaklasser, markeder, valutaer, verdipapirbeholdninger og derivater, og uttrykke risikoen gjennom ett enkelt tall som hensyntar samvariasjon mellom de forskjellige aktivaklassene, verdipapirene og risikofaktorene, samt fange opp avvik fra normalfordeling.

De modellbaserte risikoestimatene bruker historiske sammenhenger i markedene og er forventet å ha gode prognoseevner i markeder uten nevneverdige endringer i volatiliteter og samvariasjon. Estimatene er mindre pålitelige i perioder med vesentlige endringer i volatiliteter og samvariasjon. Beregnet volatilitet gir et punktestimat på risiko, og sier lite om den samlede risikoprofilen og eventuell halerisiko. Annualisering innebærer at det antas at volatilitet og porteføljesammensetning er konstant over tid. For å veie opp for disse svakhetene benyttes komplementære modeller og metoder, som stresstester, og analyse av konsentrasjonsrisiko og realisert avkastning.

Etterprøving av modeller

Risikomodeller brukt til å estimere og kontrollere investeringsrisiko blir jevnlig vurdert og etterprøvd for evne til å estimere risiko. Investeringsporteføljen og investeringsuniversets spesielle karakteristikker, samt SPUs lange investeringshorisont blir hensyntatt i vurderingene av modellene.

Kredittrisiko

Kredittrisiko er risiko for tap som følge av at utstedere av renteinstrumenter ikke oppfyller sine betalingsforpliktelser. Renteinstrumenter i porteføljens referanseindeks er alle kredittvurdert til å inneha lav kredittrisiko av ett av de store kredittvurderingsbyråene. Investeringer i obligasjoner gjøres basert på egne vurderinger med hensyn til forventet avkastning og risikoprofil.

Tabell 8.8 Obligasjonsporteføljen fordelt etter kredittvurdering

Beløp i millioner kroner, 31.12.2018

AAA

AA

A

BBB

Lavere vurdering

Totalt

Statsobligasjoner

739 266

186 417

358 892

101 955

46 926

1 433 456

Statsrelaterte obligasjoner

145 988

127 414

46 766

15 274

1 136

336 579

Realrenteobligasjoner

114 351

12 444

6 007

6 190

403

139 396

Selskapsobligasjoner

5 965

51 202

224 458

318 135

9 553

609 314

Pantesikrede obligasjoner

114 035

23 461

2 408

786

414

141 105

Sum obligasjoner

1 119 606

400 939

638 532

442 341

58 431

2 659 849

Beløp i millioner kroner, 31.12.2017

AAA

AA

A

BBB

Lavere vurdering

Totalt

Statsobligasjoner

724 614

214 529

292 828

174 394

52 463

1 458 828

Statsrelaterte obligasjoner

141 463

119 116

44 171

10 719

1 318

316 787

Realrenteobligasjoner

112 634

8 131

3 038

7 322

-

131 125

Selskapsobligasjoner

5 988

54 763

241 644

316 896

12 666

631 957

Pantesikrede obligasjoner

112 106

15 977

2 961

1 598

-

132 642

Sum obligasjoner

1 096 805

412 516

584 642

510 929

66 447

2 671 338

Andelen av investeringer i selskapsobligasjoner ble noe redusert i løpet av året, til 22,9 prosent av obligasjonsporteføljen ved utgangen av 2018 fra 23,7 prosent ved årsslutt 2017. Stats- og statsrelaterte obligasjoner, inkludert realrenteobligasjoner, utgjorde ved årets slutt 71,8 prosent av obligasjonsporteføljen sammenlignet med 71,4 prosent ved utgangen av 2017.

Andelen av obligasjonsbeholdningen kategorisert med kredittvurdering BBB ble redusert med 2,5 prosentpoeng til 16,6 prosent av den totale obligasjonsporteføljen ved årsslutt. Reduksjonen skyldes i hovedsak oppgradering av Spania til A kategorien fra BBB kategorien i 2018 samt en reduksjon i beholdningen av statsobligasjoner i fremvoksende markeder innenfor BBB kategorien. Andelen av obligasjonsporteføljen kategorisert med kredittvurdering A økte hovedsakelig som følge av oppgraderingen av Spania samt en økning i beholdningen av japanske statsobligasjoner. Andelen av obligasjonsbeholdningen kategorisert med kredittvurdering AAA økte med 1,0 prosentpoeng til 42,1 prosent av obligasjonsporteføljen ved utgangen av 2018. Økningen skyldes i hovedsak en økning i amerikanske statsobligasjoner gjennom året.

Andel av obligasjonsbeholdningen i kategorien Lavere vurdering ble redusert til 2,2 prosent av obligasjonsbeholdningen ved utgangen av 2018, fra 2,5 prosent ved årsslutt 2017, noe som i hovedsak skyldes lavere eksponering i både statsobligasjoner og selskapsobligasjoner i denne kategorien. Misligholdte obligasjoner hadde en markedsverdi på 44 millioner kroner ved årsslutt 2018, sammenlignet med 109 millioner kroner ved årsslutt 2017. Misligholdte obligasjoner er gruppert under Lavere vurdering. Obligasjonsporteføljens kredittkvalitet ble totalt sett noe forbedret i løpet av året.

Tabell 8.9 Obligasjonsporteføljen fordelt på kredittvurdering og valuta, i prosent

31.12.2018

AAA

AA

A

BBB

Lavere vurdering

Totalt

Amerikanske dollar

25,3

2,4

6,5

9,1

0,2

43,5

Euro

9,5

6,3

4,8

4,3

0,2

25,1

Japanske yen

-

-

9,6

-

-

9,6

Britiske pund

0,3

2,7

0,4

0,7

-

4,1

Kanadiske dollar

2,2

1,2

0,2

-

-

3,5

Andre valutaer

4,8

2,5

2,5

2,5

1,8

14,2

Totalt

42,1

15,1

24,0

16,6

2,2

100,0

31.12.2017

AAA

AA

A

BBB

Lavere vurdering

Totalt

Amerikanske dollar

24,5

2,2

7,0

8,5

0,4

42,6

Euro

9,8

6,6

2,9

6,4

0,2

25,8

Japanske yen

-

-

7,6

-

-

7,6

Britiske pund

0,2

2,9

0,6

0,8

-

4,5

Kanadiske dollar

2,1

1,0

0,5

0,2

-

3,7

Andre valutaer

4,4

2,6

3,4

3,3

2,0

15,7

Totalt

41,1

15,4

21,9

19,1

2,5

100,0

Ved årsslutt 2018 var det ingen kredittderivater i porteføljen.

I tillegg til kredittvurderinger fra kredittvurderingsbyråer, komplementeres måling av kredittrisiko med to kredittrisikomodeller, hvorav den ene er basert på kredittvurderinger og den andre er basert på observerbare kredittpåslag. Begge disse metodene tar også hensyn til samvariasjon og forventet verdi av obligasjonene i en konkurssituasjon. Modellene benyttes til risikomåling og overvåkning av kredittrisiko i renteporteføljen.

Motpartsrisiko

Motparter er nødvendige for å handle i markedene og for å sikre effektiv styring av likviditets-, markeds- og kredittrisiko. Motpartsrisikoeksponering er knyttet til handel i ikke-børsnoterte derivater og valutakontrakter, avregnede ikke-børsnoterte og børsnoterte derivater, gjenkjøps- og gjensalgsavtaler, verdipapirutlån, samt beholdning av verdipapirer som anses som usikrede. Motpartsrisiko oppstår også i forbindelse med usikrede bankinnskudd og blant annet i forbindelse med den daglige likviditetsstyringen i fondet og i forbindelse med kjøp og salg av unotert eiendom. Det er videre eksponering for motpartsrisiko knyttet til motparter i de internasjonale oppgjørs- og depotsystemene der transaksjoner gjøres opp. Dette kan forekomme både ved valutahandel og ved kjøp og salg av verdipapirer. Oppgjørsrisiko og eksponering fra handler med lang oppgjørstid defineres også som motpartsrisiko.

Flere motparter benyttes for å redusere konsentrasjon og det er satt strenge krav til motpartenes kredittkvalitet. Krav til kredittverdighet er generelt høyere for motparter til usikrede bankinnskudd enn der det stilles sikkerhet. Endringer i motparters kredittkvalitet følges opp løpende.

For å redusere motpartsrisiko benyttes motregningsavtaler for handler i ikke-børsnoterte derivater, valutakontrakter og gjenkjøps- og gjensalgsavtaler. Ytterligere reduksjon av motpartsrisiko sikres ved krav om sikkerhetsstillelse for positiv markedsverdi av nettoposisjonen mot motparten. For instrumenter hvor det stilles sikkerhet er det satt minimumskrav, blant annet til sikkerhetens kredittkvalitet, løpetid og konsentrasjon. Avtaler om motregning og sikkerhetsstillelse er inngått for samtlige motparter godkjent for denne type handler.

Det blir også stilt krav til hvordan eiendomstransaksjoner skal gjennomføres. Motpartsrisikoen som oppstår blir analysert i forkant av at transaksjonen gjennomføres og krever godkjennelse av CRO. For 2018 ble 18 transaksjoner godkjent av CRO gjennom denne prosessen, sammenlignet med 11 i 2017.

Motpartsrisiko begrenses også ved at det er satt rammer for eksponering mot enkeltmotparter. Eksponering per motpart blir målt på daglig basis mot fastsatte rammer satt av hovedstyret og leder av Norges Bank Investment Management.

Metodene benyttet for å beregne motpartsrisiko er i henhold til internasjonalt anerkjente standarder. I all hovedsak er det Baselregelverket for banker som er benyttet for måling av motpartsrisiko, med noen tilpasninger basert på interne analyser. Risikomodellen beregner forventet motpartseksponering ved konkurs for en motpart. Metoden for å beregne motpartsrisikoeksponering fra derivater og valutakontrakter er i 2018 endret fra markedsverdimetoden til en ny standardmetode for motpartsrisiko (SA-CCR). Begge metodene er vedtatt av Baselkomiteen. Den nye standardmetoden søker å forbedre markedsverdimetoden gjennom i større grad å ta hensyn til mottatte sikkerheter og motregning ved beregning av motpartsrisiko. Metoden for hvordan sikkerheter blir beregnet er også videreutviklet og stress i finansmarkedene vektlegges i større grad i kalibreringen av fremtidig forventet risikoeksponering. Ved utgangen av 2018 gir den nye standardmetoden noe høyere risikoeksponering for porteføljen enn markedsverdimetoden.

For gjenkjøpsavtaler, verdipapirutlån gjennom ekstern agent og verdipapirer stilt som sikkerhet ved derivathandel, benyttes en metode der det legges til et påslag på markedsverdi for å ta hensyn til volatiliteten i posisjonene. For disse posisjonene er det også justert for motregning og faktisk mottatt og stilt sikkerhet i beregning av motpartsrisikoeksponering.

Eksponering for motpartsrisiko er knyttet til motparter i oppgjørs- og depotsystemene, både ved valutahandel og ved kjøp og salg av verdipapirer. For de aller fleste valutahandler er oppgjørsrisikoen lav. Ved å benytte valutaoppgjørssystemet CLS (Continuous Linked Settlement) eller ved å handle direkte med oppgjørsbanken reduseres oppgjørsrisikoen. enkelte valutaer er Norges Bank utsatt for oppgjørsrisiko da solgt valuta blir levert til motparten før kjøpt valuta er bekreftet mottatt. I tabell 8.10 inngår denne eksponeringen på linjen Oppgjørsrisiko på motpart og transaksjoner med lang oppgjørstid.

Norges Bank Investment Management har investert i saudiarabiske aksjer. Beholdninger av disse verdipapirene gir motpartsrisiko i form av at de vurderes som usikrede.

I tabell 8.10 er eksponeringen brutt ned etter type aktivitet/instrumenttype forbundet med motpartsrisiko.

Total motpartsrisikoeksponering økte til 126,0 milliarder kroner ved utgangen av 2018 fra 118,0 milliarder kroner ved utgangen av 2017. Det har vært en nedgang i risikoeksponeringen fra verdipapirutlån, men en økning i risikoeksponeringen fra alle de andre instrumentgruppene. Gjennom verdipapirutlånsprogrammet lånes det ut både aksjer og obligasjoner. Risikoeksponeringen for programmet ble redusert til 67,1 milliarder kroner ved årsslutt 2018, fra 71,2 milliarder kroner ved årsslutt 2017. Motpartsrisikoeksponeringen fra utlånsaktiviteten utgjorde 53,3 prosent av den totale motpartsrisikoeksponeringen til fondet ved utgangen av 2018.

Tabell 8.10 Motpartsrisiko per type posisjon

Risikoeksponering

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.20171

Verdipapirutlån

67 110

71 150

Usikrede bankinnskudd2 og verdipapirer3

23 619

14 008

Derivater inklusive valutakontrakter4

22 529

18 769

Gjenkjøps- og gjensalgsavtaler

8 293

4 662

Oppgjørsrisiko på motpart og transaksjoner med lang oppgjørstid

4 437

2 598

Deltagelsessertifikater3

-

6 802

Totalt

125 988

117 989

1 Enkelte sammenligningstall er omarbeidet for å samsvare med presentasjonen i inneværende år.

2 Beløpet inkluderer også bankinnskudd i ikke-konsoliderte datterselskaper.

3 Fondets beholdning av deltagelsessertifikater ble i 2018 konvertert til noterte aksjer på den saudiarabiske børsen. Disse noterte aksjene gir motpartsrisiko i form av at de vurderes som usikrede.

4 Sammenligningstall er basert på metoden benyttet ved årsslutt 2017.

Norges Banks motparter har en kredittvurdering fra uavhengige kredittvurderingsbyråer. Kun i tilfeller hvor motpartsrisikoen er mot en sentral motpart, eller motpartsrisikoen regnes som lav, kan en intern kredittvurdering benyttes som grunnlag for godkjennelse av en motpart. Kredittvurderingen for motparter overvåkes og komplementeres av alternative kredittrisikoindikatorer.

Tabell 8.11 viser godkjente motparter klassifisert i forhold til kredittvurderingskategori. Tabellen inkluderer også meglerhus som brukes ved kjøp og salg av verdipapirer.

Tabell 8.11 Motparter fordelt på kredittvurdering1

Norges Banks motparter (ikke meglerhus)

Meglerhus

31.12.2018

31.12.2017

31.12.2018

31.12.2017

AAA

1

-

-

-

AA

33

30

33

30

A

61

63

76

77

BBB

8

11

28

16

BB

2

1

17

16

B

-

-

7

15

Totalt

105

105

161

154

1 Tabellen viser antall juridiske enheter. Samme juridiske enhet kan inngå både i gruppen meglerhus og motparter.

Antall motparter har holdt seg stabilt i løpet av året. Det var 105 motparter ved årsslutt 2018, uendret fra årsslutt 2017. Antall meglerhus har økt til 161 ved årsslutt 2018 fra 154 ved årsslutt 2017. Kredittkvaliteten på motparter og meglerhus er totalt sett noe forbedret sammenlignet med årsslutt 2017. Dette skyldes hovedsakelig flere oppgraderinger enn nedgraderinger av kredittvurdering på eksisterende motparter og meglerhus gjennom året. Nye godkjente meglerhus i 2018 bidro også positivt til den totale kredittvurderingskvaliteten.

Belåning

Belåning kan benyttes for å sikre effektiv forvaltning av investeringene innenfor aksje- og obligasjonsporteføljene, men ikke med sikte på å øke den økonomiske eksponeringen mot risikable aktiva. Bruken er her regulert både i forvaltningsmandatet og i investeringsmandatet. Belåning er forskjellen mellom total netto eksponering og markedsverdi for porteføljen. Netto eksponering fastsettes ved at verdipapirer inngår med markedsverdi, kontanter til pålydende og posisjoner i finansielle derivater ved at de konverteres til eksponering mot underliggende risikable aktiva. Når eksponeringen er større enn porteføljens markedsverdi er porteføljen belånt.

SPUs belåning var 1,5 prosent for den aggregerte aksje- og obligasjonsporteføljen ved utgangen av 2018, sammenlignet med 0,7 prosent ved utgangen av 2017. For investeringer i unotert eiendom er det satt begrensning i investeringsmandatet om en maksimal gjeldsgrad for porteføljen på 35 prosent. De unoterte eiendomsinvesteringene hadde ved utgangen av 2018 en gjeldsgrad på 6,7 prosent, sammenlignet med 7,1 prosent ved utgangen av 2017.

Salg av verdipapirer Norges Bank ikke eier

Salg av verdipapirer Norges Bank ikke eier kan kun benyttes dersom det er etablerte låneordninger for å dekke inn en negativ posisjon. Slike transaksjoner benyttes i liten grad og ved utgangen av 2018 var det ikke solgt verdipapirer på denne måten.

SPU Note 9 Skatt

Regnskapsprinsipp

Norges Bank er unntatt skatteplikt for sin virksomhet i Norge, men er skattepliktig i flere utenlandske markeder. Skattekostnad i resultatregnskapet omfatter inntektsskatt som ikke blir refundert gjennom lokale skattelover eller skatteavtaler, og består av skatt på utbytte, renteinntekter og gevinster relatert til investeringer i Aksjer og Obligasjoner, samt skatt på honorar mottatt for Utlån med sikkerhetsstillelse. Denne skatten blir i hovedsak krevd inn ved kilden.

Kildeskatt, etter fratrekk for refunderbart beløp, innregnes samtidig som det relaterte utbyttet eller renteinntekten. Se regnskapsprinsipp i note 4 Inntekt/kostnad fra aksjer, obligasjoner og finansielle derivater. Refunderbar kildeskatt innregnes i balansen som en fordring under Andre eiendeler.

Annen inntektsskatt, som ikke kreves inn ved kilden, innregnes i resultatregnskapet samtidig som den relaterte inntekten eller gevinsten. Betalbar skatt innregnes som en forpliktelse i balansen under Annen gjeld, frem til den blir oppgjort. Utsatt skatt knyttet til gevinstbeskatning innregnes som en forpliktelse i balansen under Annen gjeld med utgangspunkt i forventet fremtidig betaling når SPU er i gevinstposisjon i det aktuelle markedet. Det balanseføres ikke utsatt skattefordel når SPU er i tapsposisjon da innregningskriteriene ikke anses som oppfylt. Ved årsslutt 2018 er det ikke innregnet utsatt skatt for gevinstbeskatning i balansen.

Skatt som påløper i datterselskaper inkludert i balanselinjen Unotert eiendom, innregnes i resultatregnskapet som Inntekt/kostnad fra unotert eiendom. Det er kun skattekostnad i konsoliderte datterselskaper som inngår i resultatlinjen Skattekostnad, dette er spesifisert i tabell 9.1 i linjen Annet.

Alle usikre skatteposisjoner, som for eksempel omstridte refusjonsbeløp av kildeskatt, blir vurdert hver rapporteringsperiode. Beste estimat for sannsynlig refusjon eller betaling blir innregnet i balansen.

Tabell 9.1 viser skattekostnaden fordelt på type investering og type skatt.

Tabell 9.1 Spesifikasjon skattekostnad

Beløp i millioner kroner, 2018

Brutto inntekt før skatt

Inntektsskatt på utbytte, renter og honorar

Gevinstbeskatning

Annet

Skattekostnad

Netto inntekt etter skatt

Inntekt/kostnad fra:

Aksjer

-517 214

-4 861

-15

-

-4 876

-522 090

Obligasjoner

14 568

-32

-52

-

-84

14 484

Utlån med sikkerhetsstillelse

4 733

-77

-

-

-77

4 656

Annet

-

-

-

-13

-13

-

Skattekostnad

-4 969

-67

-13

-5 050

Beløp i millioner kroner, 2017

Brutto inntekt før skatt

Inntektsskatt på utbytte, renter og honorar

Gevinstbeskatning

Annet

Skattekostnad

Netto inntekt etter skatt

Inntekt/kostnad fra:

Aksjer

933 501

-4 512

-153

-

-4 665

928 836

Obligasjoner

81 410

-52

-16

-

-68

81 342

Utlån med sikkerhetsstillelse

3 532

-55

-

-

-55

3 477

Annet

-

-

-

-8

-8

Skattekostnad

-4 619

-169

-8

-4 796

Tabell 9.2 viser fordringer knyttet til kildeskatt og betalbar skatt som er innregnet i balansen under henholdsvis Andre eiendeler og Annen gjeld.

Tabell 9.2 Spesifikasjon balanseposter knyttet til inntektsskatt

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Fordring kildeskatt

1 895

2 589

Betalbar skatt

12

-

Tabell 9.3 spesifiserer linjen Netto utbetaling av skatt i kontantstrømoppstillingen.

Tabell 9.3 Spesifikasjon netto utbetaling av skatt

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Innbetaling av refundert kildeskatt

4 469

3 699

Utbetaling av skatt

-8 812

-10 485

Netto utbetaling av skatt

-4 343

-6 786

SPU Note 10 Gevinst/tap valuta

I tråd med forvaltningsmandatet er fondet ikke investert i verdipapirer utstedt av norske foretak, verdipapirer utstedt i norske kroner eller fast eiendom lokalisert i Norge. Fondets avkastning måles primært i fondets valutakurv som er en vektet sammensetning av valutaene i fondets referanseindeks for aksjer og obligasjoner. Fondets markedsverdi i norske kroner påvirkes av endringer i valutakurser, men det har ingen betydning for fondets internasjonale kjøpekraft.

Skjønnsmessig vurdering

Ledelsen i Norges Bank har konkludert med at norske kroner er bankens funksjonelle valuta siden denne valutaen er dominerende i forhold til bankens underliggende aktiviteter. Eiers kapital, i form av SPUs kronekonto, er denominert i norske kroner og en andel av kostnadene relatert til forvaltningen av SPU er i norske kroner. Regnskapsrapporteringen for SPU er en del av Norges Banks regnskap, og ut fra dette vurderes det at SPU også har norske kroner som funksjonell valuta. Investeringsporteføljens beløpsmessige avkastning rapporteres internt og til eier i norske kroner, mens prosentvis avkastning for investeringsporteføljen rapporteres både i norske kroner og i valutakurven som følger av forvaltningsmandatet fra Finansdepartementet. Videre er det innen kapitalforvaltningen ikke én investeringsvaluta som utpeker seg som dominerende.

Regnskapsprinsipp

Valutakursen på transaksjonstidspunktet benyttes ved regnskapsføring av transaksjoner i utenlandsk valuta. Eiendeler og gjeld i utenlandsk valuta omregnes til norske kroner med valutakurser på balansedagen. I resultatregnskapet er valutaelementet knyttet til realiserte og urealiserte gevinster og tap på eiendeler og gjeld skilt ut og presentert på en egen linje, Gevinst/tap valuta.

Skjønnsmessig vurdering

Gevinst og tap på finansielle instrumenter skyldes endringer i instrumentets kurs (før gevinst/tap valuta) og endringer i valutakurser (gevinst/tap valuta). Disse presenteres separat i resultatregnskapet. Metoden for å fordele total gevinst/tap i norske kroner til et verdipapirelement og et valutaelement, er beskrevet nedenfor. Forskjellige metoder vil kunne gi ulike utslag for fordelingen.

Valutaelement

Urealisert gevinst/tap som skyldes endringer i valutakurs beregnes basert på beholdningens opprinnelige kostpris i utenlandsk valuta og endringen i valutakurs fra kjøpstidspunktet til balansedagen. Dersom beholdningen er anskaffet i en tidligere periode, vil gevinst/tap resultatført i tidligere perioder trekkes fra for å komme frem til periodens gevinst/tap. Ved realisasjon benyttes valutakurs på salgstidspunktet for beregning av realisert gevinst/tap, og tidligere resultatført urealisert gevinst/tap for beholdningen reverseres i gjeldende periode.

Verdipapirelement

Urealisert gevinst/tap som skyldes endringer i instrumentets kurs beregnes basert på endring i instrumentets kurs fra kjøpstidspunktet til balansedagen og balansedagens valutakurs. Dersom beholdningen er anskaffet i en tidligere periode, vil gevinst/tap resultatført i tidligere perioder trekkes fra for å komme frem til periodens gevinst/tap fra endringer i verdipapirkurser. Ved realisasjon benyttes prisen beholdningen ble solgt til for beregning av realisert gevinst/tap fra endringer i verdipapirkurser, og ¬tidligere resultatført urealiserte gevinst/tap reverseres i gjeldende periode.

Endringen i fondets markedsverdi som skyldes endringer i valutakurser er presentert i tabell 10.1.

Tabell 10.1 Spesifikasjon Gevinst/tap valuta

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Gevinst/tap valuta – USD/NOK

163 983

-126 868

Gevinst/tap valuta – EUR/NOK

14 654

111 425

Gevinst/tap valuta – JPY/NOK

50 721

-8 367

Gevinst/tap valuta – GBP/NOK

-1 329

20 745

Gevinst/tap valuta – andre

-4 418

17 766

Gevinst/tap valuta

223 611

14 701

Tabell 10.2 gir en oversikt over verdien av investeringsporteføljen fordelt på de viktigste valutaene SPU er eksponert mot. Dette supplerer oversikten over fordeling per aktivaklasse, land og valuta i tabell 8.2 i note 8 Investeringsrisiko.

Tabell 10.2 Spesifikasjon av investeringsporteføljen per valuta

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Amerikanske dollar

3 418 802

3 345 022

Euro

1 678 501

1 811 389

Japanske yen

682 120

694 782

Britiske pund

631 180

677 593

Andre valutaer

1 845 342

1 959 668

Markedsverdi investeringsporteføljen

8 255 945

8 488 454

Tabell 10.3 gir en oversikt over balansedagens valutakurser for de viktigste valutaene SPU er eksponert mot.

Tabell 10.3 Valutakurser

31.12.2018

31.12.2017

Prosent endring

Amerikanske dollar

8,66

8,18

6 %

Euro

9,90

9,82

1 %

Japanske yen

0,08

0,07

13 %

Britiske pund

11,03

11,06

0 %

SPU Note 11 Forvaltningskostnader

Regnskapsprinsipp

Forvaltningsgodtgjøringen belastes resultatregnskapet til SPU som en kostnad etter hvert som den påløper, men blir først gjort opp i påfølgende år. Skyldig forvaltningsgodtgjøring er en finansiell forpliktelse målt til amortisert kost.

Avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere er basert på oppnådd meravkastning i forhold til en referanseindeks over tid. Avsetning for avkastningsavhengige honorarer er basert på beste estimat på påløpte honorarer som skal utbetales. Virkningen av estimatendringer resultatføres i inneværende regnskapsperiode.

Forvaltningskostnader omfatter alle kostnader ved forvaltning av investeringsporteføljen. Disse påløper i hovedsak i Norges Bank, men det påløper også forvaltningskostnader i datterselskaper av Norges Bank som utelukkende er etablert som en del av forvaltningen av SPUs investeringer i unotert eiendom.

Forvaltningskostnader i Norges Bank

Finansdepartementet refunderer Norges Bank for kostnader som påløper i forbindelse med forvaltningen av SPU, i form av en forvaltningsgodtgjøring. Forvaltningsgodtgjøringen tilsvarer faktiske kostnader påløpt i Norges Bank, inkludert avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, og belastes periodens resultat for SPU på linjen Forvaltningsgodtgjøring. Kostnader inkludert i forvaltningsgodtgjøringen er spesifisert i tabell 11.1.

Tabell 11.1 Forvaltningsgodtgjøring

2018

2017

Beløp i millioner kroner

Basispunkter

Basispunkter

Lønn, arbeidsgiveravgift og andre personalkostnader

1 262

1 325

Kostnader til depot

385

404

IT-tjenester, systemer, data og informasjon

651

657

Analyse, konsulent og juridiske tjenester

282

252

Øvrige kostnader

400

251

Fordelte kostnader Norges Bank

167

161

Faste honorarer til eksterne forvaltere

724

755

Forvaltningsgodtgjøring eksklusive avkastningsavhengige honorarer

3 872

4,6

3 804

4,8

Avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere

673

924

Forvaltningsgodtgjøring

4 544

5,4

4 728

6,0

Forvaltningskostnader i datterselskaper

Forvaltningskostnader som påløper i datterselskaper består av kostnader knyttet til forvaltningen av den unoterte eiendomsporteføljen. Disse kostnadene blir belastet porteføljeresultatet direkte og er ikke en del av forvaltningsgodtgjøringen. Forvaltningskostnader påløpt i ikke-konsoliderte og konsoliderte datterselskaper presenteres i resultatregnskapet som henholdsvis Inntekt/kostnad fra unotert eiendom og Annen inntekt/kostnad. Disse kostnadene er spesifisert i tabell 11.2.

Tabell 11.2 Forvaltningskostnader datterselskaper eiendom

2018

2017

Beløp i millioner kroner

Basis- punkter

Basis- punkter

Lønn, arbeidsgiveravgift og andre personalkostnader

25

33

IT-tjenester, systemer, data og informasjon

41

42

Analyse, konsulent og juridiske tjenester

30

23

Øvrige kostnader

13

17

Sum forvaltningskostnader datterselskaper eiendom

108

0,1

116

0,2

Herav forvaltningskostnader ikke-konsoliderte datterselskaper

88

97

Herav forvaltningskostnader konsoliderte datterselskaper

20

19

Øvre ramme for dekning av forvaltningskostnader

Finansdepartementet har fastsatt en øvre ramme for dekning av forvaltningskostnader. Norges Bank godtgjøres kun for påløpte kostnader innenfor denne rammen. Norges Bank godtgjøres også for avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, disse er holdt utenfor den øvre rammen.

Summen av forvaltningskostnader som påløper i Norges Bank og i datterselskaper, eksklusiv avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, er for 2018 begrenset oppad til 7,0 basispunkter av gjennomsnittlig kapital under forvaltning. Tilsvarende ramme i 2017 var 7,5 basispunkter. I henhold til retningslinjer fra Finansdepartementet, er gjennomsnittlig kapital under forvaltning beregnet basert på markedsverdien til fondets portefølje i norske kroner ved inngangen til hver måned i kalenderåret.

Samlede forvaltningskostnader som måles mot den øvre kostnadsrammen utgjorde 3 980 millioner kroner i 2018. Av dette utgjorde forvaltningskostnader i Norges Bank eksklusive avkastningsavhengige honorarer 3 872 millioner kroner og forvaltningskostnader i datterselskaper 108 millioner kroner. Dette tilsvarer 4,7 basispunkter av forvaltet kapital.

Samlede forvaltningskostnader, inklusive avkastningsavhengige honorarer til eksterne forvaltere, utgjorde 4 652 millioner kroner i 2018. Dette tilsvarer 5,5 basispunkter av forvaltet kapital.

Andre driftskostnader i datterselskaper

I tillegg til forvaltningskostnadene presentert i tabell 11.2, påløper det også andre driftskostnader i datterselskaper knyttet til løpende vedlikehold, drift og utvikling av bygninger og leieforhold. Disse kostnadene er ikke kostnader ved å investere i eiendom, men kostnader ved å drifte bygningene etter at de er kjøpt. Derfor er de ikke definert som forvaltningskostnader. Andre driftskostnader blir belastet porteføljeresultatet direkte og er ikke en del av forvaltningsgodtgjøringen. De inngår heller ikke i kostnadene som er oppad begrenset til den øvre kostnadsrammen.

Andre driftskostnader som påløper i ikke-konsoliderte datterselskaper presenteres i resultatregnskapet som Inntekt/kostnad fra unotert eiendom. Se tabell 6.4 i note 6 Unotert eiendom for ytterligere informasjon. Andre driftskostnader som påløper i konsoliderte datterselskaper presenteres i resultatregnskapet som Annen inntekt/kostnad.

SPU Note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse er transaksjoner hvor SPU overfører eller mottar verdipapirer eller kontanter fra en motpart, med sikkerhetsstillelse i andre verdipapirer eller kontanter. Transaksjoner er gjennomført under forskjellige avtaler som verdipapirutlånsavtaler, gjensalgs- og gjenkjøpsavtaler og aksjebytteavtaler i kombinasjon med kjøp eller salg av aksjer.

Formålet med utlån og innlån med sikkerhetsstillelse er å skape merinntekter fra SPUs beholdninger av verdipapirer og kontanter. Disse transaksjonene benyttes også i forbindelse med likviditetsstyring.

Regnskapsprinsipp

Inntekter og kostnader fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Inntekter og kostnader består hovedsakelig av renter og netto honorar som innregnes lineært over avtaleperioden. Dette presenteres i resultatregnskapet som Inntekt/kostnad fra utlån med sikkerhetsstillelse og Inntekt/kostnad fra innlån med sikkerhetsstillelse.

Tabell 12.1 gir en spesifikasjon av inntekter og kostnader fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse.

Tabell 12.1 Inntekt/kostnad fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

2018

2017

Inntekt/kostnad fra utlån med sikkerhetsstillelse

4 733

3 532

Inntekt/kostnad fra innlån med sikkerhetsstillelse

-1 466

-345

Netto inntekt/kostnad fra utlån og innlån med sikkerhetsstillelse

3 267

3 187

Regnskapsprinsipp

Overførte finansielle eiendeler

Ved utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, fraregnes ikke det overførte verdipapiret ved inngåelsen av avtalen, da kriteriene for fraregning ikke er oppfylt. Siden motparten har rett til å selge eller pantsette verdipapiret, anses verdipapiret som overført. Overførte verdipapirer presenteres derfor på egne linjer i balansen, Utlånte aksjer og Utlånte obligasjoner. I avtaleperioden regnskapsføres de underliggende verdipapirene i samsvar med regnskapsprinsipper for det aktuelle verdipapiret.

Ved salg av en aksje i kombinasjon med kjøp av en tilsvarende aksjebytteavtale, presenteres den solgte aksjen i balansen som Utlånte aksjer, da SPUs eksponering til aksjen er uendret. Aksjebytteavtalen (derivatet) innregnes ikke i balansen da dette vil føre til innregning av de samme rettighetene to ganger. Ved kjøp av en aksje i kombinasjon med salg av en tilsvarende aksjebytteavtale, har SPU ingen eksponering til aksjen eller derivatet og hverken aksjen eller aksjebytteavtalen innregnes i balansen.

Utlån med sikkerhetsstillelse

Kontantsikkerhet overført til motparter er fraregnet. En tilsvarende fordring på kontantbeløpet som skal returneres innregnes i balansen som en eiendel, Utlån med sikkerhetsstillelse. Denne eiendelen er målt til virkelig verdi.

Innlån med sikkerhetsstillelse

Mottatt kontantsikkerhet innregnes i balansen som Innskudd i banker med en tilhørende forpliktelse, Innlån med sikkerhetsstillelse. Denne forpliktelsen er målt til virkelig verdi.

Sikkerhet mottatt i form av verdipapirer

Sikkerhet mottatt i form av verdipapirer gjennom utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, hvor SPU har rett til å selge eller pantsette verdipapiret, innregnes ikke i balansen, med mindre det er reinvestert.

Tabell 12.2 viser beløpet presentert som Utlån med sikkerhetsstillelse samt tilhørende sikkerheter mottatt i form av verdipapirer.

Tabell 12.2 Utlån med sikkerhetstillelse

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Utlån med sikkerhetsstillelse

216 768

185 046

Sum utlån med sikkerhetsstillelse

216 768

185 046

Tilhørende sikkerheter i form av verdipapirer (ikke-balanseført)

Aksjer mottatt som sikkerhet

38 018

52 413

Obligasjoner mottatt som sikkerhet

182 703

134 430

Sum sikkerheter mottatt i form av verdipapirer knyttet til utlån

220 721

186 843

Tabell 12.3 viser overførte verdipapirer med tilknyttede forpliktelser i form av Innlån med sikkerhetsstillelse, samt sikkerheter mottatt i form av verdipapirer eller garantier.

Tabell 12.3 Overførte finansielle eiendeler og innlån med sikkerhetsstillelse

Beløp i millioner kroner

31.12.2018

31.12.2017

Overførte finansielle eiendeler

Utlånte aksjer

437 651

411 664

Utlånte obligasjoner

662 920

591 277

Sum overførte finansielle eiendeler

1 100 571

1 002 941

Tilhørende kontantsikkerhet, innregnet som forpliktelse

Innlån med sikkerhetsstillelse

360 105

260 136

Sum innlån med sikkerhetsstillelse

360 105

260 136

Tilhørende sikkerheter i form av verdipapirer eller garantier (ikke-balanseført)

Aksjer mottatt som sikkerhet

486 470

573 127

Obligasjoner mottatt som sikkerhet

309 951

232 465

Garantier

10 696

12 537

Sum sikkerheter mottatt i form av verdipapirer eller garantier knyttet til overførte finansielle eiendeler

807 117

818 129

SPU Note 13 Sikkerhetsstillelse og motregning

Regnskapsprinsipp

Kontantsikkerhet ikke-børsnoterte derivattransaksjoner

Kontantsikkerhet avgitt i forbindelse med ikke-børsnoterte derivattransaksjoner er fraregnet og en tilsvarende fordring på kontantbeløpet som skal returneres er innregnet i balansen som Avgitt kontantsikkerhet. Kontantsikkerhet mottatt i forbindelse med ikke-børsnoterte derivattransaksjoner er innregnet i balansen som Innskudd i banker med en tilhørende forpliktelse, Mottatt kontantsikkerhet. Både Avgitt kontantsikkerhet og Mottatt kontantsikkerhet er målt til virkelig verdi.

Motregning

Finansielle eiendeler og forpliktelser blir ikke motregnet og presentert netto i balansen, da kriteriene i IAS 32 Finansielle instrumenter: Presentasjon ikke er oppfylt. Tabell 13.1 inneholder derfor ikke en kolonne for beløp motregnet/nettoført i balansen.

Sikkerhetsstillelse

For flere motparter og transaksjonstyper vil det både avgis og mottas kontantsikkerhet til og fra samme motpart. Derfor vil mottatt kontantsikkerhet kunne nettes mot avgitt kontantsikkerhet, og omvendt, som vist i tabell 13.1. Balanselinjene Avgitt kontantsikkerhet og Mottatt kontantsikkerhet er utelukkende knyttet til ikke-børsnoterte derivattransaksjoner. I forbindelse med utlån og innlån med sikkerhetsstillelse vil det avgis og mottas sikkerhet i form av verdipapirer eller kontanter, se note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for mer informasjon.

Motregning

Tabell 13.1 viser en oversikt over finansielle eiendeler og forpliktelser, effekten av juridisk bindende nettingavtaler og relaterte sikkerheter for å redusere kredittrisiko. Kolonnen Eiendeler/Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting viser balanseført beløp for finansielle eiendeler og forpliktelser som er underlagt juridisk bindende nettingavtaler. Disse beløpene er justert for effekten av potensiell netting av balanseførte finansielle eiendeler og gjeld, samt avgitte eller mottatte sikkerheter, mot samme motpart. Den resulterende nettoeksponeringen er presentert i kolonnen Eiendeler/Forpliktelser etter netting og sikkerheter.

Enkelte nettingavtaler kan potensielt ikke være juridisk bindende. Transaksjoner under de relevante avtalene vises i kolonnen Eiendeler/forpliktelser som ikke er underlagt bindende nettingavtale.

Ved motpartskonkurs vil samlet oppgjør mellom Norges Bank og konkursboet kunne avtales for enkelte grupper av instrumenter, uavhengig av om instrumentene tilhører SPU eller Norges Banks valutareserver. Et slikt oppgjør vil allokeres proporsjonalt mellom disse porteføljene og er derfor ikke justert for i tabellen.

Tabell 13.1 Eiendeler og forpliktelser som er gjenstand for nettingavtaler

Beløp i millioner kroner, 31.12.2018

Beskrivelse

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Eiendeler som ikke er underlagt bindende nettingavtale1

Brutto balanseførte finansielle eiendeler

Eiendeler i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle forpliktelser knyttet til samme motpart

Mottatt kontantsikkerhet (innregnet som forpliktelse)

Mottatt sikkerhet i verdipapirer (ikke innregnet)

Eiendeler etter netting og sikkerheter

Eiendeler

Utlån med sikkerhetsstillelse

158 530

-

106 432

52 098

-

58 238

216 768

Avgitt kontantsikkerhet

1 806

1 685

-

-

121

-

1 806

Finansielle derivater

3 526

2 593

908

-

25

50

3 576

Totalt

163 862

4 278

107 340

52 098

146

58 288

222 150

Beløp i millioner kroner, 31.12.2018

Beskrivelse

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Forpliktelser som ikke er underlagt bindende nettingavtale2

Brutto balanseførte finansielle forpliktelser

Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle eiendeler knyttet til samme motpart

Avgitt kontantsikkerhet (innregnet som eiendel)

Avgitt sikkerhet i verdipapirer (ikke fraregnet)

Forpliktelser etter netting og sikkerheter

Gjeld

Innlån med sikkerhetsstillelse

308 358

-

106 432

200 752

1 174

51 746

360 105

Mottatt kontantsikkerhet

5 017

1 488

-

-

3 529

-

5 017

Finansielle derivater

4 222

2 593

1 176

-

452

-

4 222

Totalt

317 597

4 081

107 608

200 752

5 155

51 746

369 344

Beløp i millioner kroner, 31.12.2017

Beskrivelse

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Eiendeler som ikke er underlagt bindende nettingavtale1

Brutto balanseførte finansielle eiendeler

Eiendeler i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle forpliktelser knyttet til samme motpart

Mottatt kontantsikkerhet (innregnet som forpliktelse)

Mottatt sikkerhet i verdipapirer (ikke innregnet)

Eiendeler etter netting og sikkerheter

Eiendeler

Utlån med sikkerhetsstillelse

120 952

-

91 571

29 382

-

64 094

185 046

Avgitt kontantsikkerhet

1 894

1 878

-

-

16

-

1 894

Finansielle derivater

2 074

1 875

141

-

58

6 951

9 025

Totalt

124 920

3 753

91 712

29 382

74

71 045

195 965

Beløp i millioner kroner, 31.12.2017

Beskrivelse

Beløp som er underlagt bindende nettingavtale

Forpliktelser som ikke er underlagt bindende nettingavtale2

Brutto balanseførte finansielle forpliktelser

Forpliktelser i balansen som er gjenstand for netting

Finansielle eiendeler knyttet til samme motpart

Avgitt kontantsikkerhet (innregnet som eiendel)

Avgitt sikkerhet i verdipapirer (ikke fraregnet)

Forpliktelser etter netting og sikkerheter

Gjeld

Innlån med sikkerhetsstillelse

202 291

-

91 571

110 337

383

57 845

260 136

Mottatt kontantsikkerhet3

5 804

740

-

-

5 064

-

5 804

Finansielle derivater

3 919

1 875

1 342

-

701

-

3 919

Totalt

212 014

2 615

92 913

110 337

6 148

57 845

269 859

1 Under Utlån med sikkerhetsstillelse inngår beløp for kjøp av aksjer som utføres i kombinasjon med aksjebytteavtaler. I 2018 var dette 37 milliarder kroner (52 milliarder kroner i 2017). Se note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for ytterligere informasjon.

2 Under Innlån med sikkerhetsstillelse inngår beløp for salg av aksjer som utføres i kombinasjon med aksjebytteavtaler. I 2018 var dette 37 milliarder kroner (35 milliarder kroner i 2017). Se note 12 Utlån og innlån med sikkerhetsstillelse for ytterligere informasjon.

3 Enkelte sammenligningstall er omarbeidet for å samsvare med presentasjonen i inneværende år.

SPU Note 14 Nærstående parter

Regnskapsprinsipp

Norges Bank er eid av den norske stat og er i tråd med IAS 24.25 unntatt opplysningskrav vedrørende transaksjoner og mellomværende, inkludert forpliktelser, med staten som nærstående part. Dette inkluderer transaksjoner med andre enheter som er nærstående parter, fordi den norske stat har kontroll over, felles kontroll over, eller betydelig innflytelse over både Norges Bank og de andre enhetene.

Norges Bank, inkludert SPU, er et eget rettssubjekt som er heleid av staten ved Finansdepartementet. Se note 1 Generell informasjon for informasjon om forholdet mellom Finansdepartementet, Norges Bank og SPU. SPU gjennomfører alle transaksjoner til markedsvilkår.

Transaksjoner med staten

Finansdepartementet har plassert fondsmidlene til forvaltning i SPU som et kroneinnskudd på en særskilt konto i Norges Bank (kronekontoen).

Kroneinnskuddet er videre plassert til forvaltning hos Norges Bank Investment Management. I henhold til forvaltningsmandatet foretas overføringer til og fra kronekontoen. Se ytterligere informasjon om tilførsel/uttak i Oppstilling av endringer i eiers kapital.

Transaksjoner med Norges Bank

Norges Bank bærer ingen økonomisk risiko knyttet til forvaltningen av SPU. Finansdepartementet refunderer Norges Bank for kostnader som påløper i forbindelse med forvaltningen av SPU gjennom en forvaltningsgodtgjøring, se note 11 Forvaltningskostnader. I 2018 ble 4,7 milliarder kroner trukket fra kronekontoen for å betale skyldig forvaltningsgodtgjøring for 2017 til Norges Bank, sammenlignet med 3,7 milliarder kroner i 2017.

Interne handler i form av pengemarkedsutlån eller -innlån og gjenkjøpsavtaler mellom SPU og de langsiktige reservene i Norges Bank presenteres som et netto mellomværende mellom porteføljene på balanselinjene Andre eiendeler og Annen gjeld. Ved utgangen av 2018 representerte netto mellomværende mellom porteføljene en fordring på 154 millioner kroner for SPU, sammenlignet med en fordring på 292 millioner kroner ved utgangen av 2017. Tilhørende resultatposter presenteres netto i resultatregnskapet, som Renteinntekt/kostnad.

Transaksjoner med datterselskaper

Datterselskaper av Norges Bank er utelukkende etablert som en del av forvaltningen av SPUs investeringer i unotert eiendom. For en oversikt over selskapene som drifter og eier eiendommene, samt konsoliderte datterselskaper, se note 15 Interesser i andre foretak. For ytterligere informasjon om transaksjoner med datterselskaper, se note 6 Unotert eiendom.

SPU Note 15 Interesser i andre foretak

Investeringer i unotert eiendom utføres gjennom datterselskaper av Norges Bank, utelukkende etablert som en del av forvaltningen av SPU. Datterselskapene investerer, gjennom holdingselskaper, i enheter som investerer i fast eiendom. Disse selskapene kan være datterselskaper eller tilknyttede selskaper.

Det overordnede målet med eierskapsstrukturene benyttet for de unoterte eiendomsinvesteringene er å ivareta de finansielle verdiene under forvaltning og å sikre høyest mulig avkastning etter kostnader i henhold til forvaltningsmandatet fastsatt av Finansdepartementet. Viktige kriterier i beslutningen av eierskapsstruktur har vært juridisk beskyttelse, eierskapsstyring og operasjonell effektivitet. Skattekostnader kan representere en vesentlig kostnad for de unoterte eiendomsinvesteringene. Forventet skattekostnad har derfor vært en av faktorene som har inngått i vurderingen av eierskapsstruktur.

Tabell 15.1 viser selskapene som drifter og eier eiendommene, i tillegg til de konsoliderte datterselskapene.

Tabell 15.1 Eiendomsselskaper

Selskap

Forretningsadresse

Eiendomsadresse

Eierandel og stemmeandel i prosent

Effektiv eierandel av underliggende eiendommer i prosent

Innregnet fra

Ikke-konsoliderte selskaper

Storbritannia

NBIM George Partners LP1

London

London

100,00

25,00

2011

MSC Property Intermediate Holdings Limited

London

Sheffield

50,00

50,00

2012

NBIM Charlotte Partners LP

London

London

100,00

57,75

2014

NBIM Edward Partners LP

London

London

100,00

100,00

2014

NBIM Caroline Partners LP

London

London

100,00

100,00

2015

NBIM James Partners LP

London

London

100,00

100,00

2015

NBIM Henry Partners LP

London

London

100,00

100,00

2016

NBIM Elizabeth Partners LP

London

London

100,00

100,00

2016

NBIM Eleanor Partners LP

London

London

100,00

100,00

2018

Luxembourg

NBIM S.à r.l.

Luxembourg

I/A

100,00

I/A

2011

Frankrike

NBIM Louis SAS

Paris

Paris

100,00

50,00

2011

SCI 16 Matignon

Paris

Paris

50,00

50,00

2011

Champs Elysées Rond-Point SCI

Paris

Paris

50,00

50,00

2011

SCI PB 12

Paris

Paris

50,00

50,00

2011

SCI Malesherbes

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SCI 15 Scribe

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SAS 100 CE

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SCI Daumesnil

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SCI 9 Messine

Paris

Paris

50,00

50,00

2012

SCI Pasquier

Paris

Paris

50,00

50,00

2013

NBIM Marcel SCI

Paris

Paris

100,00

100,00

2014

NBIM Victor SCI

Paris

Paris

100,00

100,00

2016

NBIM Eugene SCI

Paris

Paris

100,00

100,00

2017

NBIM Beatrice SCI

Paris

Paris

100,00

100,00

2018

Tyskland

Die Welle 1 Frankfurt Immobilien GmbH & Co. KG

Köln

Frankfurt

50,00

50,00

2012

Die Welle 3 Frankfurt Immobilien GmbH & Co. KG

Köln

Frankfurt

50,00

50,00

2012

NKE Neues Kranzler Eck Berlin Immobilien GmbH & Co. KG

Köln

Berlin

50,00

50,00

2012

STEG LBG 2 S.C.S

Luxembourg

München

94,90

94,90

2014

STEG LBG 3 S.C.S

Luxembourg

München

94,90

94,90

2014

Sveits

NBIM Antoine CHF S.à r.l.

Luxembourg

Zürich

100,00

100,00

2012

Europa

Prologis European Logistics Partners S.à r.l.

Luxembourg

Flere europeiske byer

50,00

50,00

2013

USA

T-C 1101 Pennsylvania Venture LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2013

T-C Franklin Square Venture LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2013

T-C 33 Arch Street Venture LLC

Wilmington, DE

Boston

49,90

49,90

2013

T-C 475 Fifth Avenue Venture LLC

Wilmington, DE

New York

49,90

49,90

2013

No. 1 Times Square Development LLC

Wilmington, DE

New York

45,00

45,00

2013

OFC Boston LLC

Wilmington, DE

Boston

47,50

47,50

2013

425 MKT LLC

Wilmington, DE

San Francisco

47,50

47,50

2013

555 12th LLC

Wilmington, DE

Washington

47,50

47,50

2013

Prologis U.S. Logistics Venture LLC

Wilmington, DE

Flere amerikanske byer

46,30

44,96

2014

OBS Boston LLC

Wilmington, DE

Boston

47,50

47,50

2014

100 Federal JV LLC

Wilmington, DE

Boston

45,00

45,00

2014

Atlantic Wharf JV LLC

Wilmington, DE

Boston

45,00

45,00

2014

BP/CGCenter MM LLC

Wilmington, DE

New York

45,00

45,00

2014

T-C 2 Herald Square Venture LLC

Wilmington, DE

New York

49,90

49,90

2014

T-C 800 17th Street Venture NW LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2014

T-C Foundry Sq II Venture LLC

Wilmington, DE

San Francisco

49,90

49,90

2014

T-C Hall of States Venture LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2014

SJP TS JV LLC

Wilmington, DE

New York

45,00

45,00

2015

T-C Republic Square Venture LLC

Wilmington, DE

Washington

49,90

49,90

2015

T-C 888 Brannan Venture LLC

Wilmington, DE

San Francisco

49,90

49,90

2015

Hudson Square Properties, LLC

Wilmington, DE

New York

48,00

48,00

2015

ConSquare LLC

Wilmington, DE

Washington

47,50

47,50

2016

100 First Street Member LLC

Wilmington, DE

San Francisco

44,00

44,00

2016

303 Second Street Member LLC

Wilmington, DE

San Francisco

44,00

44,00

2016

900 16th Street Economic Joint Venture (DE) LP

Wilmington, DE

Washington

49,00

49,00

2017

1101 NYA Economic Joint Venture (DE) LP

Wilmington, DE

Washington

49,00

49,00

2017

375 HSP LLC

Wilmington, DE

New York

48,00

48,00

2017

T-C 501 Boylston Venture LLC

Wilmington, DE

Boston

49,90

49,90

2018

SVF Seaport JV LLC

Wilmington, DE

Boston

45,00

45,00

2018

Japan

TMK Tokyo TN1

Tokyo

Tokyo

70,00

70,00

2017

Konsoliderte datterselskaper

Singapore

NBRE Management Singapore Pte. Ltd.

Singapore

I/A

100,00

I/A

2015

Japan

NBRE Management Japan Advisors K.K.

Tokyo

I/A

100,00

I/A

2015

Storbritannia

NBRE Management Europe Limited

London

I/A

100,00

I/A

2016

1 En eiendom i dette selskapet, 20 Air Street, har fra 1. september 2017 en eierandel på 50 prosent.

Aktiviteten i de konsoliderte datterselskapene består av å yte investeringsrelaterte tjenester til SPU. Aktiviteten presenteres i resultatregnskapet som Andre kostnader og inngår i balanselinjene Andre eiendeler og Annen gjeld.

I tillegg til selskapene vist i tabell 15.1 har Norges Bank heleide holdingselskaper etablert som en del av investeringene i unotert eiendom. Disse holdingselskapene har ingen drift og eier ingen eiendommer direkte. Holdingselskapene har forretningsadresse enten i samme land som eiendommen, i tilknytning til NBIM S.à r.l. i Luxembourg, eller i Norge for holdingselskapene etablert for investeringer i eiendom i Japan, Frankrike og Tyskland.

Til Norges Banks Representantskap

Uavhengig revisors beretning

Uttalelse om revisjonen av årsregnskapet

Konklusjon

Vi har revidert Norges Banks årsregnskap som består av balanse per 31. desember 2018, resultatregnskap, oppstilling over endringer i egenkapital og kontantstrømoppstilling for regnskapsåret avsluttet per denne datoen og noteopplysninger til årsregnskapet, herunder et sammendrag av viktige regnskapsprinsipper.

Etter vår mening er det medfølgende årsregnskapet avgitt i samsvar med lov og forskrifter og gir et rettvisende bilde av Norges Banks finansielle stilling per 31. desember 2018, og av dets resultater og kontantstrømmer for regnskapsåret avsluttet per denne datoen i samsvar med forskrift om årsregnskap m.m. for Norges Bank. Forskriften krever at Norges Banks regnskap utarbeides i samsvar med International Financial Reporting Standards som fastsatt av EU, men fastsetter særskilte krav til presentasjon av investeringsporteføljen til Statens pensjonsfond utland og datterselskaper som utelukkende utgjør investeringer som ledd i forvaltningen av investeringsporteføljen.

Grunnlag for konklusjonen

Vi har gjennomført revisjonen i samsvar med lov, forskrift og god revisjonsskikk i Norge, herunder de internasjonale revisjonsstandardene International Standards on Auditing (ISA-ene). Våre oppgaver og plikter i henhold til disse standardene er beskrevet i Revisors oppgaver og plikter ved revisjon av årsregnskapet. Vi er uavhengige av Norges Bank slik det kreves i lov og forskrift, og har overholdt våre øvrige etiske forpliktelser i samsvar med disse kravene. Etter vår oppfatning er innhentet revisjonsbevis tilstrekkelig og hensiktsmessig som grunnlag for vår konklusjon.

Sentrale forhold ved revisjonen

Sentrale forhold ved revisjonen er de forhold vi mener var av størst betydning ved revisjonen av årsregnskapet for 2018. Disse forholdene ble håndtert ved revisjonens utførelse og da vi dannet oss vår mening om årsregnskapet som helhet. Vi konkluderer ikke særskilt på disse forholdene.

Forvaltning av aksje- og renteporteføljene i valutareservene og Statens pensjonsfond utland samt petrobufferporteføljen

Beskrivelse av sentrale forhold

Hvordan vår revisjon adresserte sentrale forhold

Prosesser og kontrollaktiviteter i aksje og renteforvaltningen knyttet til blant annet gjennomføring av handler, utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, inntektsføring av renter og utbytte, verdsettelse, gevinst- og tapsberegning, valutaomregning og avkastnings- og risikomåling er i utstrakt grad automatisert.

Avvik i de automatiserte prosessene analyseres og følges opp.

Norges Banks IT-systemer er basert på standardsystemer med ulik grad av tilpasninger og endringer. Den tekniske drift av IT-systemene er i stor grad utkontraktert til ulike tjenesteleverandører. IT-systemene som benyttes i forvaltningen er helt sentrale for regnskapsføring og rapportering.

Det vises til nærmere beskrivelse om utvikling, forvaltning og drift av IT-systemene i Norges Bank i hovedstyrets beretning.

God styring og kontroll i de automatiserte forvaltningsprosessene og i avvikshåndtering er grunnlaget for å sikre nøyaktig, fullstendig og pålitelig finansiell rapportering og er derfor et sentralt forhold i revisjonen.

Norges Bank har etablert overordnede styringsmodeller og kontrollaktiviteter for oppfølgingen av aksje- og renteforvaltningen.

Vi vurderte de deler av de overordnede styringsmodeller som er relevante for finansiell rapportering.

Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte kontrollaktiviteter knyttet til IT-drift, endringshåndtering og informasjonssikkerhet. For et utvalg av disse kontrollaktivitetene testet vi om de hadde fungert i perioden.

Vi vurderte om utvalgte verdsettelses og beregningsmetoder, herunder metode for valutaomregning, var i overensstemmelse med IFRS.

Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte automatiserte kontrollaktiviteter i IT-systemene knyttet til gjennomføring av handler, utlån og innlån med sikkerhetsstillelse, inntektsføring av renter og utbytte, verdsettelse, gevinst- og tapsberegning, valutaomregning og avkastnings- og risikomåling. For et utvalg av disse kontrollaktivitetene testet vi om de hadde fungert i perioden.

Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte manuelle kontrollaktiviteter for de ovennevnte områder knyttet til analyse og oppfølging av avvik som ble identifisert gjennom de automatiserte prosessene. For et utvalg av disse kontrollaktivitetene testet vi om de hadde fungert i perioden.

Vi vurderte tredjepartsbekreftelser (ISAE 3402-rapporter) fra enkelte av Norges Banks tjenesteleverandører som benyttes i forvaltningen med hensyn til om disse hadde tilfredsstillende internkontroll på områder som har betydning for Norges Banks finansielle rapportering.

Vi har benyttet egne IT-spesialister i arbeidet med å forstå den overordnede styringsmodellen for IT og i vurderingen og testingen av kontrollaktivitetene knyttet til IT.

SEDLER OG MYNT I OMLØP

Beskrivelse av sentrale forhold

Hvordan vår revisjon adresserte sentrale forhold

Norges Bank har ansvaret for å utstede kontante betalingsmidler (sedler og mynt). I 2018 fortsatte lanseringen av nye sedler i Norges åttende seddelserie med de nye 50- og 500-kronesedlene.

Se note 16 for beskrivelse av regnskapsprinsipp for sedler og mynt og en beskrivelse av kriterier for når sedler og mynt innregnes og fraregnes Norges Banks balanse.

God styring og kontroll av sedler og mynt i depoter og i bestillings- og destruksjonsprosessen er avgjørende for en riktig finansiell rapportering av sedler og mynt i omløp og er derfor et sentralt forhold i revisjonen.

Norges Bank har etablert ulike kontrollaktiviteter knyttet til sedler og mynt i omløp.

Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte kontrollaktiviteter etablert for å sikre korrekt beholdningen av sedler og mynt, herunder bestilling og mottak av nye sedler og mynt, registrering av tilførsel og uttak, telling av kontantdepoter og registrering av destruksjon. For et utvalg av disse kontrollene testet vi om de hadde fungert i perioden.

For et utvalg kontantdepoter innhentet vi rapporter fra tellinger av sedler foretatt av tredjeparter som drifter depotene. For et kontantdepot fortok vi kontrolltelling av et utvalg sedler. For et kontantdepot som er driftet av Norges Bank deltok vi på en telling og gjennomførte en selvstendig kontrolltelling av et utvalg sedler. Vi sammenstilte rapportene fra tredjeparten og resultatet av våre kontrolltellinger med opplysninger i Norges Bank om innestående i kontantdepotene.

Vi vurderte også om opplysningene om sedler og mynt i omløp i note 16 var dekkende.

Verdsettelse av investeringer i unotert eiendom, Statens pensjonsfond utland

Beskrivelse av sentrale forhold

Hvordan vår revisjon adresserte sentrale forhold

Statens pensjonsfond utland har investert i unotert eiendom gjennom datterselskaper av Norges Bank. Investeringene i datterselskapene presentert som unotert eiendom i balansen måles til virkelig verdi. Se note 20, SPU note 6 og 7, for en beskrivelse av investeringene, regnskapsprinsipper og verdsettelsesmetoder.

Verdsettelse av unoterte eiendomsinvesteringer er beheftet med usikkerhet og bygger på informasjon om den enkelte eiendomstype og beliggenhet, samt en rekke forutsetninger og estimater.

Forutsetningene og estimatene er avgjørende for verdsettelsen og verdsettelse av unotert eiendom er derfor et sentralt forhold i vår revisjon.

Norges Bank har etablert ulike kontrollaktiviteter for oppfølging av verdsettelsene foretatt av de eksterne verdsetterne. Vi vurderte og testet utformingen av utvalgte kontrollaktiviteter knyttet til viktige forutsetninger og estimater, herunder fremtidige inntekter, kostnader og relevante diskonteringsrenter. For et utvalg eiendommer testet vi om disse kontrollaktivitetene hadde fungert i perioden.

For et utvalg eiendommer i USA og Tyskland, mottok vi gjennom året de eksterne verdsettelsesrapportene fra Norges Bank og vurderte om benyttede verdsettelsesmetoder var i overensstemmelse med anerkjente verdsettelsesstandarder og praksis. Vi rimelighetsvurderte de estimerte leieinntektene i verdsettelsesrapportene for neste 12 måneders periode enten mot budsjett eller mot rapporterte leieinntekter for foregående 12 måneders periode, og rimelighetsvurderte utvalgte estimater for markedsleie og diskonteringsrenter mot eksterne kilder. Vi vurderte verdsetterens uavhengighet, kvalifikasjoner og erfaringer.

Vi benyttet egne eksperter i arbeidet med kontroll av verdsettelsesrapportene.

Vi avstemte at virkelig verdi i den finansielle rapportering var i overensstemmelse med verdsettelsesrapportene.

Vi vurderte om opplysningene i note 20, SPU, note 6 og 7, om verdsettelse av unotert eiendom var dekkende.

Noteinformasjon om avkastning og risiko, Statens pensjonsfond utland

Beskrivelse av sentrale forhold

Hvordan vår revisjon adresserte sentrale forhold

Avkastning måles i norske kroner og i valuta basert på en vektet sammensetning av valutaene i fondets referanseindekser for aksjer og obligasjoner.

I forvaltningsmandatet for Statens pensjonsfond utland er det gitt flere rammer og begrensninger for forvaltningen. Alle fondets investeringer, inkludert unoterte eiendomsinvesteringer, er inkludert i beregning av forventet relativ volatilitet, og måles mot fondets referanseindeks som består av globale aksje- og obligasjonsindekser.

Absolutt og relativ avkastningsinformasjon for Statens pensjonsfond utlands investeringer i aksjer og obligasjoner fremgår av note 20, SPU note 3 Avkastning. Informasjon om risiko fremgår av note 20, SPU note 8 Investeringsrisiko.

Måling av absolutt og relativ avkastning og informasjon om markedsrisiko som er presentert i note 20, SPU note 8, tabell 8.6 og 8.7 og i avsnittet om volatilitet og samvariasjonsrisiko, er et komplekst område i regnskapet og er derfor et sentralt forhold i revisjonen.

Norges Bank har etablert ulike kontrollaktiviteter knyttet til beregning av avkastning og markedsrisiko.

For avkastningsinformasjon vurderte og testet vi utvalgte kontrollaktiviteter knyttet til beregningsmetodene, sammenheng mellom regnskap og avkastningsmåling, og nøyaktig anvendelse av informasjon fra eksterne kilder i beregningene.

I tillegg etterregnet vi om absolutt avkastning for hele året, og relativ avkastning for utvalgte dager, var beregnet i tråd med metodene som er beskrevet i note 20, SPU note 3.

For informasjon om markedsrisiko i note 20, SPU note 8 tabell 8.6 og 8.7. og i avsnittet om volatilitet og samvariasjonsrisiko vurderte vi om beregningene var foretatt i samsvar med beskrivelsen av beregningsmetoder og forutsetninger som fremkommer i note 20, SPU note 8. I tillegg vurderte og testet vi utformingen av utvalgte kontroller etablert i Norges Bank for å følge opp og kontrollere tjenesteleverandøren. For et utvalg av disse kontrollaktivitetene testet vi om de hadde fungert i perioden.

Vi innhentet og sammenstilte rapportene fra tjenesteleverandøren om markedsrisiko med opplysningene i note 20, SPU note 8 tabell 8.6 og 8.7 og opplysningene om ekstremavviksrisiko i avsnittet om volatilitet og samvariasjonsrisiko.

Vi vurderte om opplysningene om avkastning i note 20, SPU note 3 og om opplysningene om markedsrisiko i note 20, SPU note 8, tabell 8.6 og 8.7, og i avsnittet om volatilitet og samvariasjonsrisiko var dekkende.

Øvrig informasjon

Ledelsen er ansvarlig for øvrig informasjon. Øvrig informasjon omfatter informasjon i årsrapporten bortsett fra årsregnskapet og den tilhørende revisjonsberetningen.

Vår uttalelse om revisjonen av årsregnskapet dekker ikke øvrig informasjon, og vi attesterer ikke den øvrige informasjonen.

I forbindelse med revisjonen av årsregnskapet er det vår oppgave å lese øvrig informasjon med det formål å vurdere hvorvidt det foreligger vesentlig inkonsistens mellom øvrig informasjon og årsregnskapet, kunnskap vi har opparbeidet oss under revisjonen, eller hvorvidt den tilsynelatende inneholder vesentlig feilinformasjon.

Dersom vi konkluderer med at den øvrige informasjonen inneholder vesentlig feilinformasjon er vi pålagt å rapportere det. Vi har ingenting å rapportere i så henseende.

Hovedstyrets og sentralbanksjefens ansvar for årsregnskapet

Hovedstyret og sentralbanksjefen er ansvarlig for å utarbeide årsregnskapet i samsvar med lov og forskrifter, herunder for at det gir et rettvisende bilde i samsvar med forskrift om årsregnskap m.m. for Norges Bank. Forskriften krever at Norges Banks regnskap utarbeides i samsvar med International Financial Reporting Standards som fastsatt av EU, men fastsetter særskilte krav til presentasjon av investeringsporteføljen til Statens pensjonsfond utland og datterselskaper som utelukkende utgjør investeringer som ledd i forvaltningen av investeringsporteføljen. Hovedstyret og sentralbanksjefen er også ansvarlig for slik internkontroll som de finner nødvendig for å kunne utarbeide et årsregnskap som ikke inneholder vesentlig feilinformasjon, verken som følge av misligheter eller utilsiktede feil.

Revisors oppgaver og plikter ved revisjonen av årsregnskapet

Vårt mål med revisjonen er å oppnå betryggende sikkerhet for at årsregnskapet som helhet ikke inneholder vesentlig feilinformasjon, verken som følge av misligheter eller utilsiktede feil, og å avgi en revisjonsberetning som inneholder vår konklusjon. Betryggende sikkerhet er en høy grad av sikkerhet, men ingen garanti for at en revisjon utført i samsvar med lov, forskrift og god revisjonsskikk i Norge, herunder ISA-ene, alltid vil avdekke vesentlig feilinformasjon som eksisterer. Feilinformasjon kan oppstå som følge av misligheter eller utilsiktede feil. Feilinformasjon blir vurdert som vesentlig dersom den enkeltvis eller samlet med rimelighet kan forventes å påvirke økonomiske beslutninger som brukerne foretar basert på årsregnskapet.

Som del av en revisjon i samsvar med lov, forskrift og god revisjonsskikk i Norge, herunder ISA-ene, utøver vi profesjonelt skjønn og utviser profesjonell skepsis gjennom hele revisjonen. I tillegg:

• identifiserer og anslår vi risikoen for vesentlig feilinformasjon i regnskapet, enten det skyldes misligheter eller utilsiktede feil. Vi utformer og gjennomfører revisjonshandlinger for å håndtere slike risikoer, og innhenter revisjonsbevis som er tilstrekkelig og hensiktsmessig som grunnlag for vår konklusjon. Risikoen for at vesentlig feilinformasjon som følge av misligheter ikke blir avdekket, er høyere enn for feilinformasjon som skyldes utilsiktede feil, siden misligheter kan innebære samarbeid, forfalskning, bevisste utelatelser, uriktige fremstillinger eller overstyring av internkontroll.

• opparbeider vi oss en forståelse av den interne kontroll som er relevant for revisjonen, for å utforme revisjonshandlinger som er hensiktsmessige etter omstendighetene, men ikke for å gi uttrykk for en mening om effektiviteten av Norges Banks interne kontroll.

• evaluerer vi om de anvendte regnskapsprinsippene er hensiktsmessige og om regnskapsestimatene og tilhørende noteopplysninger utarbeidet av hovedstyret og sentralbanksjefen er rimelige.

• evaluerer vi den samlede presentasjonen, strukturen og innholdet, inkludert tilleggsopplysningene, og hvorvidt årsregnskapet representerer de underliggende transaksjonene og hendelsene på en måte som gir et rettvisende bilde.

Vi kommuniserer med hovedstyret blant annet om det planlagte omfanget av revisjonen og til hvilken tid revisjonsarbeidet skal utføres. Vi utveksler også informasjon om forhold av betydning som vi har avdekket i løpet av revisjonen, herunder om eventuelle svakheter av betydning i den interne kontrollen.

Vi gir hovedstyret en uttalelse om at vi har etterlevd relevante etiske krav til uavhengighet, og om at vi har kommunisert og vil kommunisere med dem alle relasjoner og andre forhold som med rimelighet kan tenkes å kunne påvirke vår uavhengighet, og, der det er relevant, om tilhørende forholdsregler.

Av de sakene vi har kommunisert med hovedstyret, tar vi standpunkt til hvilke som var av størst betydning for revisjonen av årsregnskapet for den aktuelle perioden, og som derfor er sentrale forhold ved revisjonen. Vi beskriver disse sakene i revisjonsberetningen med mindre lov eller forskrift hindrer offentliggjøring av saken, eller dersom vi, i ekstremt sjeldne tilfeller, beslutter at en sak ikke skal omtales i beretningen siden de negative konsekvensene av en slik offentliggjøring med rimelighet må forventes å oppveie allmennhetens interesse av at saken blir omtalt.

Uttalelse om andre lovmessige krav

Konklusjon om hovedstyrets beretning

Basert på vår revisjon av årsregnskapet som beskrevet ovenfor, mener vi at opplysningene i hovedstyrets beretning og i redegjørelsen om samfunnsansvar om årsregnskapet og forslaget til resultatdisponering er konsistente med årsregnskapet og i samsvar med retningslinjene for Norges Bank..

Konklusjon om registrering og dokumentasjon

Basert på vår revisjon av årsregnskapet som beskrevet ovenfor, og kontrollhandlinger vi har funnet nødvendig i henhold til internasjonal standard for attestasjonsoppdrag (ISAE) 3000 «Attestasjonsoppdrag som ikke er revisjon eller forenklet revisorkontroll av historisk finansiell informasjon», mener vi at hovedstyret og sentralbanksjefen har oppfylt sin plikt til å sørge for ordentlig og oversiktlig registrering og dokumentasjon av Norges Banks regnskapsopplysninger i samsvar med lov og god bokføringsskikk i Norge.

Oslo, 6. februar 2019

Deloitte AS

Henrik Woxholt

statsautorisert revisor

Representantskapets vedtak om fastsettelse av årsregnskapet for 2018

Norges Banks representantskap fattet følgende vedtak i møte den 26. februar 2019:

• Representantskapet tar hovedstyrets årsberetning for 2018 til etterretning.

• Representantskapet tar revisors beretning til etterretning og fastsetter Norges Banks årsregnskap for 2018.

• I tråd med retningslinjene blir totalresultatet på 15,9 milliarder kroner overført med 0,2 milliarder kroner til kursreguleringsfondet og 15,7 milliarder kroner til overføringsfondet. Fra overføringsfondet overføres en tredjedel – 14,8 milliarder kroner – til statskassen.

Representantskapets uttalelse om hovedstyrets protokoller og tilsynet med banken

Representantskapet utarbeider i henhold til sentralbankloven en årlig rapport til Stortinget om tilsynet med Norges Bank. Rapporten for 2018 vedtas i møte den 21. mars 2019 og offentliggjøres ved oversendelse til Stortinget.